OBH 3606/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A fonyódi panaszos a lakóhelye közelében folytatott állattartással összefüggő hatósági eljárásokat, különös tekintettel a jegyzőhöz, illetve a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatalhoz intézett beadványai megválaszolásának elmaradását sérelmezte.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján a tisztességes eljáráshoz, a tulajdonhoz és az egészséges környezethez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során Fonyód jegyzőjétől, a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől, majd rövid úton a polgármesteri hivatal ügyintézőjétől kértem tájékoztatást.
A megállapított tényállás
Fonyód Város Polgármestere 2001. szeptember 27-én a 144-18/2001. számú határozatában azzal a kikötéssel engedélyezte az állattartást, hogy az állattartónak 180 napon belül szivárgásmentes trágyatárolót kell építenie. Az indokolásban az áll, hogy az ÁRT szerint az állattartó ingatlana a III. övezetbe tartozik, ahol az állattartás a helyi állattartási rendelet alapján (4. § (1) bekezdés) nem tiltott. A panaszos a határozat felülvizsgálatát és hatályon kívül helyezését kérte azzal, hogy a bíróság kötelezze az önkormányzatot az állattartást megtiltó új határozat hozatalára.
A Somogy Megyei Bíróság 2002. február 25-én a keresetet elutasította. Megjegyezte ugyanakkor, hogy amennyiben az állattartó a zárt trágyatároló létesítésével kapcsolatos kötelezettségének az előírt határidőn belül nem tesz eleget, a panaszos e körülményre hivatkozva kérheti az állattartás esetleges megszüntetését, illetőleg korlátozását.
A 2002. április 2-án tartott helyszíni szemlén a polgármesteri hivatal képviselője megállapította, hogy az állattartó a híg trágyát szivárgás- és résmentesen, fedett módon; míg a nem híg trágyát egy fedett mobil konténerben, a szomszédos lakásoktól 30 méterre tárolja. A képviselő-testület a 2002. április 25-én tartott ülésén hozott 87/2002. (IV.25.) Kt. számú határozatában úgy döntött, hogy az állattartó eleget tett a 144-18/2001. számú határozatban előírt kötelezettségének azzal, hogy mobil konténert telepített; egyúttal elrendelte az állattartás feltételeinek ellenőrzését.
Az újabb ellenőrzés feltárta, hogy az állattartó az elfogadott konténert elszállította és egy fém tartályt állított fel. Az engedélyezettől eltérő állapot miatt a polgármester 2002. szeptember 26-án az állattartást megtiltotta azzal, hogy a kötelezést 2002. december 31-ig végre kell hajtani.
A teljesítés elmaradása miatt a testület 50 000 Ft. összegű bírsággal sújtotta az állattartót, aki jelezte, hogy a trágyatároló megépítése iránt az építési engedélyezési eljárás folyamatban van. Erre tekintettel a testület korábbi határozatát felfüggesztette. A felfüggesztő határozat ellen a megyei főügyész óvást emelt, illetve felszólalással élt.
A Közigazgatási Hivatal az építésügyi hatóság határozatát megsemmisítette és új eljárást rendelt el.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédjait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve, ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
•	Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
3. § (1) Az állat tartásánál meg kell tartani az állategészségügyi, a közegészségügyi, a környezetvédelmi, valamint az állatvédelmi előírásokat; ezeket érvényesíteni kell az állat szállítása, forgalmazása, az állati eredetű élelmiszer és állati eredetű termék előállítása, feldolgozása, tárolása és forgalmazása során is.
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
34. § (5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.
•	253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről
36. § (5) Az állattartás céljára szolgáló épületek, helyiségek és melléképítmények építési telken való elhelyezésénél irányadó védőtávolságokat és más építési feltételeket - a közegészségügyi és az állategészségügyi, továbbá a környezetvédelmi követelmények meghatározásával - az állattartásról szóló helyi önkormányzati rendeletben kell megállapítani. A helyi rendelet kiadásáig az említett követelményeket az érdekelt szakhatóságok előírása alapján kell meghatározni.
•	Fonyód Város Önkormányzatának 16/1998. (V.15.) Kt. számú rendelete az állattartás helyi szabályairól.
2. § (5) A képviselő-testület a kérelmekről, továbbá az állattartás miatt érkező panaszok ügyében a helyszíni szemle, az építésügyi hatóság és a hatósági állatorvos véleménye alapján, a kérelmező körülményeire, eddigi állattartására, állatok darabszámára, fajtájára, a tartás körülményeire és a környezetre gyakorolt hatásra tekintettel, a Vállalkozói, Idegenforgalmi és Városfejlesztési Bizottság javaslatának figyelembevételével zárt ülésen hozott hatósági határozatában dönt.
(6) A képviselő-testület a döntésével az állattartást engedélyezheti, feltételhez, illetve időponthoz kötheti, az állatok darabszámát meghatározhatja, vagy az állattartót állattartásának megszüntetésére kötelezheti a kérelem elutasítása mellett.
3. § (1) Az állatok tartásánál az állattartónak be kell tartani a más jogszabályban található közegészségügyi, köztisztasági és állategészségügyi normákat. Ki kell küszöbölni a környezeti (bűz, hang stb.) ártalmakat, mind az állatok tartásánál, mind a trágya tárolásánál. A trágya tárolásánál meg kell akadályozni annak talajba és a szomszéd telkére jutását.
(2) A keletkező nem híg trágyát szivárgásgátló alappal és ugyancsak szivárgásgátló oldalfalakkal rendelkező tárolóban kell gyűjteni, melynek a bűz kiáramlását megakadályozó fedéséről is gondoskodni kell. Az itt összegyűjtött trágyát június 1. és szeptember 15. közötti időszakban csak akkor szabad elszállítani, ha a tároló megtelt. Az elszállítás alkalmával gondoskodni kell arról, hogy ezzel a lehető legkevesebb bűz keletkezzen, ezért azt a kora reggeli vagy a késő esti órákban kell végezni, majd a visszamaradó trágyát földdel is takarni kell.
(3) A trágyalé gyűjtését csak zárt, szivárgásmentes, résmentesen záródó fedlappal is ellátott tárolóban szabad végezni, a hozzávezető csatornának ugyancsak zártnak kell lennie. A trágyatároló ürítése csak szippantókocsival történhet.
(4) A szomszédos ingatlan határa és a trágya-tárolóhely között legalább 4 méter távolságnak kell lennie.
4. § (1) Az állattartás céljára szolgáló építmény (építmény), trágyatároló (melléképítmény) az építési hatóság jogerős építési engedélye alapján építhető. Állattartásra szolgáló építmény a Fonyód Város Önkormányzat 34/1995. (XII.28.) Kt. számú rendeletével elfogadott Fonyód Város Általános Rendezési Tervében III. építési övezetbe sorolt területeken létesíthető, ha annak építését külön jogszabály megengedi.
(4) Az állattartás céljára szolgáló építmények és melléképítmények védőtávolságának meghatározása:
védőtávolság főépülettől
állattartó építmény				6 méter
állattartó melléképítmény (trágyatároló)		10 méter
Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A vizsgálat megállapításai
1. A panaszos kifejezetten sérelmezte, hogy beadványaira az érintett hatóságoktól nem kapott választ. A rendelkezésemre álló iratcsomagban fellelhető egy 2002. április 4-i dátummal ellátott levél, amelyet 2002. április 8-án érkeztettek a Polgármesteri Hivatalban. E beadványban a panaszos – a Somogy Megyei Bíróság korábbi ítéletére hivatkozva - kérte a jegyző eljárását. Egy 2002. április 8-án kelt feljegyzés szerint a panaszos ezen a napon személyesen érdeklődött a beadványáról, melyet az előadó még nem ismert. Miután a panaszos ismertette a beadvány lényegét, az előadó felhívta a figyelmét, hogy az ügyben a képviselő-testület fog a következő ülésén dönteni, melyről tájékoztatást kap. Az általános hatósági osztály vezetője 2002. május 15-én megküldte a panaszosnak a testület 87/2002. (IV.25.) Kt. számú határozatát.
Az Áe. szerint a testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben 30 napon belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
A 2002. április 8-án érkeztetett kérelemre a hatóság a testület április 25-én tartott ülésén hozott határozat megküldésével válaszolt.
A panaszos a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal Törvényességi Ellenőrzési Főosztályától 7-705-2/2002. számon 2002. július 29-én kapott választ.
2. Az önkormányzatok jogosultak a településen az állattartás szabályait rendeletben meghatározni. Fonyód város közigazgatási területén az állattartást jelenleg a 16/1998. (V.15.) Kt. számú rendelet (R.) szabályozza.
Az állattartási ügyekben általában néhány család, az állattartó és a közvetlen környezetében lakók érintettek. Sűrűbb beépítettség, vagy nagyüzemi állattartás esetén az érintettek száma természetszerűleg jóval több lehet. Az állattartó hely közelében élők mindennapi életét rendkívül károsan befolyásolhatja a közegészségügyi, állategészségügyi, építésügyi előírások be nem tartása. Ugyanakkor az állattartás gyakran az állattartó és családja megélhetését szolgálja. Annak korlátozásával vagy esetleges megtiltásával a család szociális biztonsága kerülhet veszélybe, miközben a helyi önkormányzatnak a helyi állattartási szabályok megalkotásakor és a rendelkezések betartatásakor az állattartók környezetében élők alkotmányos jogainak védelméről is gondoskodnia kell.
Az engedélyezett mértéket meghaladó vagy az engedélyezettől eltérő módon folytatott állattartás jelentős életminőség romlást eredményezhet az állattartóhely környezetében élőknek. Figyelembe kell venni az adott környezet jellegét is, ahol az állattartást végzik, azonban a zárt trágyatároló létesítése, az állattartó helyek megfelelő gyakoriságú tisztítása minden esetben minimálisan elvárható követelmény, még az olyan településeken is, ahol az állattartásnak évszázados hagyományi vannak és ezért az állattartással járó kellemetlen hatások megszokottabbak.
Sok településen a hagyományokat folytatva még napjainkban is az állattartás jelent megélhetést, ezért a falusias jelleg folyamatos megszűnése ellenére is célszerű figyelembe venni ezt a szempontot a helyi rendeletek megalkotásakor.
Az R. előírja a zárt, szivárgásmentes tároló létesítését, továbbá meghatározza a keletkezett trágya elszállításának szabályait is.
3. Szükséges megvizsgálni a bírói gyakorlatot is két Legfelsőbb Bírósági határozat bemutatásával. Olyan kertes, családi házakkal beépített környezetben, ahol az állattartás megengedett és szokásos a csirkenevelés önmagában nem kifogásolható. Az állattartás azonban nem lehet olyan mértékű, hogy azzal a szomszédos ingatlan tulajdonosait szükségtelenül zavarja. (BH1989. 148.) Állattartás miatt indult birtokháborítási perben azt kell vizsgálni, hogy az adott környezet jellegére is tekintettel megvalósul-e olyan magatartás, amely az összes számba jövő érdek figyelembe vételével birtokháborító s környezetet sértő magatartásnak minősíthető. Ebből a szempontból jelentősége van annak is, ha a birtokháborítást panaszló fél olyan környezetbe ment lakni, amelyben - éppen a környezet jellegére figyelemmel - az állattartás nem tilos. Egyes személyek fokozott érzékenysége nem járhat azzal a következménnyel, hogy a szomszéd az államigazgatási hatóság által engedélyezett és ellenőrzött állattartói tevékenység megszüntetésére kényszerüljön. (BH1982. 91.)
4. A vitatott állattartás ügyében több testületi határozat, illetve bírósági ítélet született (a legutóbbi ítélet információim szerint 2002. február 25-én kelt). Rövid úton arról értesültem, hogy az állattartást megtiltó 2002. szeptember 26-án hozott határozat – mivel a kézbesítés megtörténte nem bizonyítható – nem jogerős; új építéshatósági eljárást kell lefolytatni; továbbá a felfüggesztő határozat miatt ügyészi intézkedés történt. E tájékoztatás, valamint az iratanyag áttekintése alapján megállapítottam, hogy az ügy az elmúlt években lefolytatott eljárások ellenére nem oldódott meg.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az országgyűlési biztosok a jogállam követelményei közé felvették a tisztességes eljárás követelményét is, amely – mint a hatóságok jogállami értékrendű eljárásának összetevője – azt fejezi ki, hogy a jogalkalmazás során meg kell valósulnia a hatósági eszközök rendeltetésszerű használatának, méltányos, humánus, célszerű és hatékony alkalmazásának. A tisztességes eljárás a hatóság kötelessége, az ügyfélnek pedig alkotmányos joga.
A tisztességes eljárás megköveteli az ügyek ésszerű határidőn belüli elintézését, az önkéntes teljesítés elmaradása esetén a végrehajtási eljárás lefolytatását. Sérti a tisztességes eljárás követelményét a hatóság, ha az eljárás indokolatlanul elhúzódik.
Kezdeményezés
Természetszerűleg abban a kérdésben, hogy az állattartás milyen mértékben zavarja a szomszédokat, nem dönthetek. A konkrét esetben az eljárás elhúzódása okoz a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot, ezért az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Fonyód város képviselő-testülete a mielőbbi, megnyugtató rendezés érdekében a következő testületi ülésen vizsgálja meg az ügyet és valamennyi szempont, illetve érdek figyelembe vételével alakítsa ki álláspontját.

Budapest, 2003. július 31.

Lenkovics Barnabás