OBH 3555/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A dunaszentgyörgyi panaszos a lakóhelye közelében lévő Colorado söröző zajos, nyugalmát zavaró működését sérelmezte.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam. Eljárásom során megkerestem a Dunaszentgyörgy jegyzőjét, akitől megtett intézkedéseiről kértem tájékoztatást.
A megállapított tényállás
A rendelkezésemre álló dokumentumok szerint a lakók először 2000. augusztus 24-én jelezték a működéssel kapcsolatos kifogásaikat. Előadták, hogy „a szemben lévő utcasorra nyíló 5 db ablakból olyan hangerőt bocsátanak ki, hogy mozog az ember alatt a fekvőhely”. Sérelmezték még az éjszakai kiabálást, dudálást, a gépkocsik motorjának járatását és a fékcsikorgást is. Az aláírók a polgármesteri hivatal segítségét kérték a péntek éjszakai és a vasárnap esti állapot megszüntetéséhez.
A korábbi jegyző 2000. szeptember 12-én tájékoztatta a panaszost és a beadványt aláíró további 22 lakót a lakossági bejelentésre tett intézkedéseiről. Eszerint írásban felhívta az üzemeltető figyelmét, hogy a zeneszolgáltatást csak akkor gyakorolhatja, ha a zene és a vendégek hangoskodása, viselkedése a környék nyugalmát nem zavarja. Ennek elmulasztása esetére további intézkedéseket helyezett kilátásba (zajszint beméretés, nyitva tartás korlátozása).
2000. november 9-én a jegyző arról tájékoztatta a panaszost, hogy az üzemeltető bejelentette a hétvégi diszkó-tartás megszüntetését. Ehelyett havonta egy alkalommal zenés estet kíván tartani, ahol élő zenét szolgáltat.
A panaszos 2002. július 2-án a Tolna Megyei Közigazgatási Hivatal hatósági főosztályán előadta, hogy az üzlet zavaró működése továbbra is fennáll és kérte a nyitva tartás korlátozását, valamint a működés kivizsgálását.
2002. július 5-én a közigazgatási hivatal a bejelentés kivizsgálására hívta fel a jegyzőt, aki vizsgálatának eredményéről 2002. augusztus 7-én adott tájékoztatást. Ebben az áll, hogy a söröző működése a jogszabályoknak megfelel, az üzlet bezáratására, működésének korlátozására okot adó körülmény nem merült fel.
A jegyző 2002. augusztus 16-án egy másik, szintén kifogásolt vendéglátó-egységben az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet 17. § (4) bekezdése alapján a zene rendezését megtiltotta.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve, ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
•	4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről
8. § (1) Az üzletek működési engedély szerinti működését és a kereskedelmi tevékenység folytatására vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartását a jegyző, a szakhatóságok, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi fogyasztóvédelmi felügyelőségek ellenőrzik, amelyek együttműködési megállapodás alapján a rendőrséggel együtt közös ellenőrzéseket is folytathatnak.
17. § (1) Vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, külön jogszabály szerint szórakoztató játékautomata, valamint a II. kategóriás játékterem üzemeltetésére vonatkozó feltételek szerint pénznyerő automata működtethető.
(4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
(5) A (4) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
18. § (1) A jegyző a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése, vagy a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el.
(2) Ha a zajterhelési határérték mérési eredménye a külön jogszabály szerint megengedett határérték túllépését állapítja meg, vagy a hangszigetelési követelmény nem teljesül, a zajszintmérési eljárás költsége a kereskedőt terheli.
(3) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai
Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet (R.) alapján a jegyző az üzlet zavaró működése  miatt a következő intézkedéseket teheti: megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti; továbbá a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése, vagy a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el.
Az R-t módosító 203/2002. (IX.14.)  Korm. rendelettel az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitvatartásának korlátozása, illetve a kötelező zárvatartási időszak elrendelése a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén is lehetővé vált. A hivatkozott külön jogszabály a zaj- és rezgésvédelemről szóló  12/1983. (V.12.) MT rendelet 2. § (3) bekezdése: veszélyes  mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre – jellegéből adódóan –  határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények  között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.
A módosítást az az általánosnak is tekinthető probléma indokolta, hogy egyes kereskedelmi, szolgáltató létesítmények zajkibocsátása - melyek nem reprodukálható, nagyon változó, méréssel nem meghatározható, ám mégis zavaró zajhatással terhelik környezetüket – nem volt megfelelően szankcionálható.
A módosításban foglaltak szerint a zajhatás megítélése során az üzlet működésével összefüggő zajhatást kell figyelembe venni. Nem csak azon forrásokkal szemben lehet korlátozó intézkedéseket hozni, amelyek a határértéket túllépik, hanem azokkal szemben is, amelyeket az MT rendelet jellegüknél fogva veszélyes  mértékűnek minősít. Ha az üzlet működésével összefüggő zajhatások miatt a lakosság nyugalmának sérelme megállapítható, a jegyző az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el.
A 203/2002. (IX.14.)  Korm. rendelet az üzletek ellenőrzésének szabályait is módosította. Eszerint az üzletek működési engedély szerinti működését és a kereskedelmi tevékenység folytatására vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartását a jegyző, a szakhatóságok, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi fogyasztóvédelmi felügyelőségek ellenőrzik, amelyek együttműködési megállapodás alapján a rendőrséggel együtt közös ellenőrzéseket is folytathatnak.
4. Természetszerűleg nem dönthetek abban a kérdésben, hogy az üzlet működése milyen mértékben zavarja a szomszédokat. Azt vizsgálhatom, hogy az érintett szerv kellő körültekintéssel, valamennyi szempont és érdek figyelembe vételével járt-e el.
A lakók első bejelentésükben a hétvégi „áldatlan állapotok” megszüntetését kérték, amire a település korábbi jegyzője tájékoztató levélben válaszolt.
E beadvány tartalmából kétséget kizáróan megállapítható, hogy az indítványozók a működés korlátozását kérték. A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. Amennyiben a hatóság szerint a működés korlátozásának feltételei nem állnak fenn, a lakossági panaszt határozatban kell elutasítani. Érdemi határozat hiányában ugyanis az ügyfél nem élhet az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való joggal. A határozathozatal elmaradása a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Az első fokú hatóság a panasz kivizsgálása során a helyszíni ellenőrzés mellett meghallgatta a közvetlen és a szemben lakó szomszédokat, akik közül ketten a 2000-ben kelt panaszos levelet is aláírták. A lakók úgy nyilatkoztak, hogy az üzlet működése nem zavarja nyugalmukat. Elmondták még, hogy a működés korlátozását nem kívánják.
A határozathozatalhoz szükséges tényállás tisztázása érdekében alapos bizonyítási eljárás lefolytatása szükséges. A panaszos rendzavaró cselekmények gyakori előfordulásáról is beszámolt, ezért indokolt a rendőrség bevonása.
5. Szükséges áttekinteni azokat a szempontokat is, amelyeket a bírói gyakorlat a szórakozóhelyek zavaró működése miatt indult perekben irányadónak tartott.
A Legfelsőbb Bíróság egy korábbi határozatában megállapította, hogy "valamely vendéglátó-ipari egységnek, szórakozóhelynek az idegenforgalommal és általában a városi élettel összefüggő éjszakai üzemben tartási lehetősége, az üzemben tartáshoz fűződő egyébként indokolt érdekek nem adnak alapot arra, hogy ez a tevékenység a lakosság életfeltételeit (amelyek közé tartozik a megfelelő éjszakai nyugalom biztosítása is) károsan befolyásolja. Az ilyen következményekkel is járó tevékenység sérti a települési környezetet.
Ipari, kereskedelmi tevékenység folytatására és ezzel összefüggően az üzlethelyiség nyitva tartására vonatkozó jogosultság sem jogosít senkit arra, hogy ezzel a tevékenységével szomszédait szükségtelenül zavarja.
Az előzőekből következik, hogy valamely ipari, kereskedelmi tevékenységet csak a települési környezetet, a lakossági életfeltételeket károsan nem befolyásoló módon, mások birtoklásának a zavarása nélkül lehet folytatni. Ha tehát az üzlet nyitva tartása esetén a zavarás más módon nem küszöbölhető ki, nem kizárt az éjszakai nyitva tartástól való eltiltás sem. Ebben a kérdésben azonban további bizonyításra van szükség. Megfelelő szaktervezéssel és kivitelezéssel lehet megoldani a helyiségek, nyílászáró szerkezetek, ventillátorok, hangerősítő berendezés által okozott zaj csökkentését. " (BH 1985. 344.)
"Hangos zeneszolgáltatással megvalósított birtokháborítási perben a bíróságnak az eset körülményeire tekintettel meg kell határoznia, hogy milyen műszaki megoldásokkal küszöbölhetőek ki azok a zajok, amelyeket a tulajdonos nem köteles eltűrni." A bíróságnak az eset körülményeire tekintettel kell meghatároznia: hogyan történhet a zavarás megszüntetése. Ezt az állapotot önmagában azzal az ítéleti rendelkezéssel nem lehet megszüntetni, hogy a bíróság meghatározza az alperesek által betartandó dB.-értéket. A felperesnek ugyanis nincs módja ennek az ellenőrzésére, illetve nem várható el, hogy az előírás megsértése miatt minden esetben külön-külön fellépjen, esetleges újabb birtokháborítás megszüntetése iránti eljárást kezdeményezzen.
A másodfokú bíróság megalapozatlanul hivatkozik arra, hogy a hangerő szabályozását szolgáló műszaki berendezés megrendelésének visszaigazolása biztosítékul szolgál arra, hogy az alperesek az első fokú ítéletben foglaltak betartásával nem lépik túl a megengedett zajszintet.
A másodfokú bíróságnak igazságügyi műszaki szakértő bevonásával kellett volna felderítenie azt, hogy milyen műszaki eszközök alkalmazásával, illetőleg műszaki megoldások kivitelezésével küszöbölhetők ki az éjszakai zeneszolgáltatással járó olyan zajok, amelyeket a felperes nem köteles eltűrni (Ptk. 100. §). Ennek részletes vizsgálata nélkül sem az első-, sem a másodfokú bíróság nem volt abban a helyzetben, hogy a felperesnek kellő jogvédelmet nyújtson, biztosítva az alperesek jövőbeni birtokháborító magatartása megszüntetését. (BH 1992. 100.)
A fenti bírósági határozatokból kitűnik, hogy a bíróságok szükségesnek tartják annak vizsgálatát, hogy milyen műszaki megoldásokra, milyen egyéb intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a sérelmes helyzet megszűnjék.
5. Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem jegyző urat, hogy a söröző működését, annak környezetére gyakorolt hatását – figyelemmel az R. 2002. december 13-tól hatályos módosítására − a rendőrség bevonásával ismételten vizsgálja meg és az 1957. évi IV. törvény 42. § (1) bekezdése alapján határozat formájában döntsön.

Budapest, 2003. május 21.

Lenkovics Barnabás