OBH 3503/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Gáspár István
A vizsgálat megindítása
G. I. falugazdász a maga, valamint több falugazdász nevében azzal a kéréssel fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, hogy a falugazdászok munkajogi helyzetének rendezése érdekében jogszabály módosítását kezdeményezze. A falugazdászok helyzete ugyanis ellentmondásos. A falugazdász-hálózatról szóló 1163/1998. (XII.19.) Korm. határozat 1/b. pontja szerint ugyanis a települési önkormányzatok területén működő falugazdászok részben közszolgálati jogviszony, részben pedig más jogviszony, többségükben egyéni vállalkozói jogviszony keretében látják el feladatukat. Ebből a kettősségből számos elvi ellentmondás és egyéni sérelem származik. Mindezek indokolttá tették a vizsgálat megindítását.
Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény: A Magyar Köztársaság Alkotmánya
70/A. § (2)  A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
70/B. § (1)  A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához.
(2) Az egyenlő munkáért mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül, egyenlő bérhez van joga.
(3) Minden dolgozónak joga van olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minőségének.
(4) Mindenkinek joga van a pihenéshez, a szabadidőhöz és a rendszeres fizetett szabadsághoz.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (Ktv.).
•	A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (Mt.).
•	Az egyéni vállalkozásról szóló 1990. évi V. törvény.
•	A megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatalról és egyes földművelésügyi 	  szakigazgatási feladatokat megállapító jogszabályok módosításáról szóló 44/1991. (III.14.) Korm. rendelet.
7/A. §  (1)  A hivatal falugazdász-hálózatot működtet.
(2) 	 A hivatal - a falugazdász-hálózat bevonásával - a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter külön jogszabályban meghatározott feladatkörében:
a/  folyamatos tájékoztatást ad a gazdálkodók részére a kormányzati döntésekről, támogatási lehetőségekről;
b/  ellátja az egyes mezőgazdasági tevékenységekhez kapcsolódó támogatások igazolását, elszámolását és ellenőrzését;
c/  folyamatosan gyűjti és elemzi a területi tapasztalatokat;
d/  közreműködik az agrárpiac szabályozásával összefüggő feladtok végzésében, a termelői, értékesítő szervezetek megalakításában, segíti azok működését;
e/  ellátja a mezőgazdasági termelők nyilvántartásba vételét, illetve kezeli a termelői adatbázist;
f/  folyamatosan figyelemmel kíséri a mezőgazdasági termelők által igénybe vett agrártámogatásokat;
g/  részt vesz a térségfejlesztési, vízgazdálkodási és környezetvédelmi feladatok ellátásában;
h/  a települési önkormányzat illetékes szerveivel együttműködve tájékozódik az önkormányzat területén lévő mezőgazdasági utak állapotáról, a termőföld külön jogszabály szerinti hasznosítási, illetve termőképesség-fenntartási kötelezettség betartásáról, tapasztalatairól a települési önkormányzat jegyzőjét folyamatosan tájékoztatja;
i/  ellátja a termésbecsléssel, állapotminősítéssel, az elemi károk felmérésével, valamint az ezekhez kapcsolódó nyilvántartások vezetésével összefüggő feladatokat.
•	A falugazdász-hálózatról szóló 1163/1998. (XII.19.) Korm. határozat
1. A Kormány
a/ annak érdekében, hogy az Európai Unió agrárrendszerének megfelelő hazai agrárintézmény-hálózat alakuljon ki - egyetért azzal, hogy a megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatalok szervezetében falugazdász-hálózat működjön;
b/ tudomásul veszi, hogy a települési önkormányzatok területén működő falugazdászok részben közszolgálati jogviszony, részben pedig más jogviszony keretében kerülnek alkalmazásra.
2. A területi központokban, valamint a megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatalokban a falugazdász-hálózat működésével összefüggő érdemi ügyintézői feladatokat csak közszolgálati jogviszony keretében alkalmazott személy láthat el.
A megállapított tényállás
A vizsgálat megindítását követően megállapítást nyert, a falugazdász-hálózat keretében foglalkoztatott falugazdászok jogai és kötelezettségei tekintetében alapjogokat sértő eltérés mutatkozik attól függően, hogy a falugazdász köztisztviselői, vagy egyéni vállalkozói jogviszonyban áll. 
Az eltérés a két jogviszony között elvi és gyakorlati szempontból lényeges.
1./	A köztisztviselői jogviszonyban állók jogait és kötelezettségeit az 1992. évi XXIII. törvény (Ktv.) szabályozza. E törvény preambuluma kimondja, hogy a társadalom közmegbecsülését élvező közigazgatás feltétele, hogy a közügyeket pártpolitika-semleges, törvényesen működő, korszerű szakmai ismeretekkel rendelkező, pártatlan köztisztviselők végezzék. A köztisztviselő pedig az, aki a közigazgatási szerv feladat- és hatáskörébe tartozó ügyeket érdemi döntésre, illetve - felhatalmazás esetén - a döntést kiadmányozza, szakértelemmel foglalkozik a rábízott feladatokkal összefüggő valamennyi kérdéssel. Felelős saját tevékenységéért és munkaterületén a közigazgatási szerv állandó és időszakos célkitűzéseinek érvényesítéséért, a munkaköri leírásban részére megállapított, ideértve a vezető által kiadott feladatokat, a kapott utasítások és határidők figyelembevételével, jogszabályok és ügyviteli  szabályok ismeretében és betartásával végzi.
Mindezeket figyelembe véve a Ktv. a köztisztviselő jogviszony keretében az általános munkajogi szabályoktól eltérőek.
•	a közszolgálati jogviszony létesítésének feltételei (büntetlen előélet,  magyar állampolgárság, meghatározott iskolai és szakmai végzettség, egyes esetekben nemzetbiztonsági ellenőrzés);
•	eskütételi kötelezettség;
•	a közszolgálati jogviszony megszüntetési rendszere (felmentési idő, végkielégítés);
•	tartalékállományba helyezés;
•	az összeférhetetlenség szigorúbb szabályai;
•	vagyonnyilatkozati kötelezettség;
•	a minősítés rendszere;
•	az évi rendes szabadság mértéke;
•	a köztisztviselői illetményrendszer, ezen belül a 13. havi illetmény ;
•	egyéb juttatások (jubileumi jutalom, ruházati költségtérítés, üdülési hozzájárulás, stb.);
•	fegyelmi és anyagi felelősség;
•	a jogvita munkaügyi bíróságnál történő intézése.
2./	A közszolgálati jogviszonnyal szembe állítva az egyéni vállalkozói jogviszonyt, a különbség a következőkben áll fenn:
Az egyéni vállalkozásról szóló 1990. évi V. törvény szerint az egyéni vállalkozás gazdasági tevékenység. Ez a gazdasági tevékenység az üzletszerűen - ellenérték fejében, nyereség- és vagyonszerzés céljából, rendszeresen  - folytatott termelő vagy  szolgálgató tevékenység.
Ezt a jogviszonyt, összevetve a közszolgálati jogviszonnyal, a jogok és kötelezettségek tekintetében, a piac törvényei determinálják.
A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a települési önkormányzatok területén működő  falugazdászok nagy részét egyéni vállalkozói jogviszony keretében foglalkoztatják, míg egy részük közszolgálati jogviszonyban áll. Ez a kettősség a két jogviszony sajátosságából eredően jogellenesnek minősíthető. Míg a közszolgálati jogviszonyban állókra a szigorúbb követelmények vonatkoznak a vele járó garantált kedvezményekkel együtt, addig az egyéni vállalkozói jogviszonyban állókra a gazdálkodó szervekre vonatkozó piaci viszonyok a jellemzőek.
Ebből eredően a diszkrimináció ténye fennáll, amely sérti az érintettek alkotmányos jogait. Indokolt tehát ezen állapot megszüntetése.
Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25.§-ában kapott felhatalmazás alapján az alábbi ajánlást teszem:
Figyelemmel arra, hogy a falugazdász-hálózat működéséért a Kormány részéről a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter felelős, indítványozom, hogy a falugazdász-hálózatról szóló 1163/1998. (XII.19.) Kormányhatározat 1/b. pontja aszerint módosuljon, hogy abban a "részben pedig más jogviszony" szöveg ne szerepeljen.

Budapest, 2002. november 12.

Dr. Lenkovics Barnabás