OBH 3337/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
Debreceni panaszosok a lakóhelyük közelében lévő Matanza bár zajos, nyugalmukat zavaró működését sérelmezték. Előadták, hogy hatékony, a problémát megoldó intézkedések nem történtek.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz és az egészséges környezethez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam. Eljárásom során megkerestem Debrecen Megyei Jogú Város jegyzőjét, akitől megtett intézkedéseiről kértem tájékoztatást.
A megállapított tényállás
Az Árkád Oktató és Szolgáltató Bt. 2001. július 17-én nyújtott be működési engedély iránti kérelmet zenés szórakozóhely – bár – üzletkörre. Kérelméhez csatolta az ÁNTSZ, az Állategészségügyi és Élelmiszerellenőrző Állomás és a Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóparancsnokság szakhatósági hozzájárulásait, továbbá az épület rendeltetésének megváltoztatását engedélyező határozatot, a bérleti szerződést és a cégkivonatot. A kérelemben nyitvatartási időként 11 – 04 óra szerepel.

Az üzemeltető hangosító berendezések használatára az ÁNTSZ Hajdú-Bihar Megyei Intézetének szakértői véleménye alapján 2001. október 5-én 132.513/2/2001. számon engedélyt kapott. E határozat tartalmazza a nappali (55 dB) és éjszakai (45 dB) időszakra irányadó zajterhelési határértékeket is. A hivatkozott szakvélemény szerint a zajimisszió 8-as erősítési fokozatig megfelel az éjszakai határértéknek, ezért a berendezések a 8-as erősítő álláson belül használhatók. A hatóság felhívta az üzemeltetőt, hogy amennyiben a határozat rendelkezéseit figyelmen kívül hagyja, végrehajtási bírságot szab ki.
A működési engedélyt a jegyző 2001. október 18-án kiadta.
A szórakozóhely működésével kapcsolatban 2002. január 16-án érkezett az első panasz. Ezt követően a polgármesteri hivatal képviselői a késő esti órákban helyszíni ellenőrzést tartottak, majd az igazgatási osztály zajmérést rendelt meg, amelyet az ÁNTSZ Hajdú-Bihar Megyei Intézetének Regionális Zaj- és Vibrációmérő Központja 2002. február 2-án 00.30 – 01.00 között végzett el. A zajmérési jegyzőkönyv szerint a zajimisszió (47,8 dB) az éjszakai határértéket meghaladta.
Az igazgatási osztály vezetője 2002. március 1-jén tájékoztatta az üzemeltetőt a zajmérés eredményéről, felszólította a zajterhelési határértékek betartására, továbbá kilátásba helyezte a nyitvatartás korlátozását, illetve végrehajtási bírság kiszabását.
2002. március 7-én a mérési eredmények alapján – figyelemmel a 132.513/2/2001. számú határozat előírásaira – a jegyző megbízásából eljáró igazgatási osztályvezető a Bt-t 20 000 Ft. végrehajtási bírság megfizetésére kötelezte. A határozat 2002. március 29-én jogerőre emelkedett.
A polgármesteri hivatal képviselői a 2002. július 20-án tartott helyszíni ellenőrzésen megállapították, hogy a nyitott bejárati ajtóval működő üzlet közelében a zene jól hallható, a túllépés valószínűsíthető. A vendégek viselkedésével kapcsolatban kifogás nem merült fel.
2002. augusztus 9-én 00.30 – 01.00 között az ÁNTSZ újabb vizsgálatot végzett. A bárból kiszűrődő zene hangereje 59,8 dB volt, ami meghaladja az éjszakai határértéket.
Az igazgatási osztály vezetője a 2003. február 20-án kelt, azonnal végrehajtandó határozatban az éjszakai (22 – 06 óra között) zeneszolgáltatást megtiltotta. A határozat ellen a kötelezett fellebbezést nyújtott be.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
•	Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet
17. § (1) Vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, külön jogszabály szerint szórakoztató játékautomata, valamint a II. kategóriás játékterem üzemeltetésére vonatkozó feltételek szerint pénznyerő automata működtethető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatások nyújtását a kereskedőnek be kell jelentenie a jegyzőnek és a területileg illetékes rendőrhatóságnak. A jegyző a II. kategóriájú játékterem működtetését az üzlet működési engedélyén köteles feltüntetni.
(4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
(5) A (4) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
18. § (1) A jegyző a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése, vagy a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el.
(2) Ha a zajterhelési határérték mérési eredménye a külön jogszabály szerint megengedett határérték túllépését állapítja meg, vagy a hangszigetelési követelmény nem teljesül, a zajszintmérési eljárás költsége a kereskedőt terheli.
(3) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
18/A. § Az üzlet nyitvatartási idejét a belkereskedelemről szóló törvény figyelembevételével a kereskedő állapítja meg, és azt írásban köteles bejelenteni az üzlet helye szerint illetékes önkormányzat jegyzőjének. A nyitvatartási idő megváltozásáról a kereskedőnek a jegyzőt 3 munkanapon belül értesítenie kell.
Az érintett alkotmányos jogok
•	9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.
•	13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
•	18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
•	70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai
Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet alapján a jegyző az üzlet zavaró működése  miatt a következő intézkedéseket teheti: megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti; továbbá a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése, vagy a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el.
Az ismételt zajmérés a korábbinál jelentősebb túllépést állapított meg, ezért kijelenthető, hogy a figyelmeztetés, illetve a bírság kiszabása nem érte el célját, tehát a további hatósági eljárás indokoltsága semmiképp nem vitatható. A zeneszolgáltatást megtiltó határozatot a kötelezett megfellebbezte, az eljárás a Közigazgatási Hivatal előtt folyamatban van.
Tekintettel a folyamatban lévő közigazgatási eljárásra – a jogerős határozat hiányára - jelenleg a polgármesteri hivatal eddigi eljárását vizsgálhatom.
A hatóság a vendéglátó-egység zavaró működése miatti lakossági bejelentés alapján az alábbi intézkedéseket tette:
- zajméréseket rendelet meg a megyei ÁNTSZ-től,
- figyelmeztette, majd végrehajtási bírsággal sújtotta az üzemeltetőt,
- helyszíni ellenőrzéseket tartott,
- végül megtiltotta az éjszakai zeneszolgáltatást.

A polgármesteri hivatal eljárásában kifogásolható annak elhúzódása: a működéssel kapcsolatban 2002. január 16-án érkezett az első panasz, a zeneszolgáltatást tiltó határozat viszont csak több mint egy évvel később, 2003. február 20-án született meg. A hatóság a határozatot az ismételt zajvizsgálatról 2002. augusztus 30-án elkészült zajmérési jegyzőkönyv után is csak mintegy fél évvel hozta.
Mivel a polgármesteri hivatal időközben olyan tartalmú határozatot hozott, amely a lakóközösség alkotmányos jogainak védelmét szolgálja, kezdeményezést nem teszek. Meg kívánom ugyanakkor jegyezni, hogy a zaj közismert egészségkárosító hatása miatt elengedhetetlen a gyors és hatékony hatósági fellépés. Kétségtelen tény viszont, hogy a korlátozó határozatok alapjául szolgáló tényállás megállapíthatósága nehéz, az önkéntes jogkövetés elmaradásakor pedig a végrehajtási bírság nem jelent kellő ösztönzést.
A vendéglátó-egységek zavaró működése tárgyában 2002 júniusában lefolytatott átfogó vizsgálatról készült jelentésben, azt követően pedig ilyen témájú szakmai fórumokon, az érintett tárcák részvételével tartott egyeztetéseken folyamatosan jelzem a hatályos jogszabályok módosításának szükségességét a lakóközösségek alkotmányos jogainak fokozottabb védelme érdekében.
A panaszosok szomszédjogi igényüket polgári bírósági úton is megpróbálhatják érvényesíteni. A per kockázata természetszerűleg a felpereseket is terheli.
A Legfelsőbb Bíróság egy vendéglátó egység zavaró működése miatt indult perben kifejtette, hogy hangos zeneszolgáltatással megvalósított birtokháborítási perben a bíróságnak az eset körülményeire tekintettel meg kell határoznia, hogy milyen műszaki megoldásokkal küszöbölhetőek ki azok a zajok, amelyeket a tulajdonos nem köteles eltűrni. (BH1992. 100.) Egy másik határozat szerint megfelelő szaktervezéssel és kivitelezéssel lehet megoldani a helyiségek, nyílászáró szerkezetek, ventillátorok, hangerősítő berendezés által okozott zaj csökkentését. (BH 1985. 344.)

Budapest, 2003. március 19.

Lenkovics Barnabás