OBH 3200/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása
Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy részaránytulajdona aranykorona értékének megfelelő termőföldet a kérelmében megjelölt helyrajzi számú termőföldből nem adták ki, illetve, hogy részaránytulajdona fejében részére termőföldet egyáltalán nem adtak ki.
A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
Tájékoztatás és iratok megküldése céljából megkerestem az FVM Csongrád Megyei FM Hivatalát (FM Hivatal).
Megállapított tényállás
Panaszos a Hódmezővásárhelyi 01633/16. helyrajzi számú tanyája körüli 01633/14. helyrajzi számú termőföldből kérte 30 aranykorona értékű részaránytulajdonának önálló helyrajzi számon való kiadását 1993. III. 18. napján a Hódmezővásárhelyi Aranyági Mezőgazdasági Gazdaszövetkezet (szövetkezet) mellett működő 5. számú Földkiadó Bizottságtól (Földkiadó Bizottság).
A Földkiadó Bizottság az 1995. V. 3. napján kelt határozatával az említett helyrajzi számú földet a részaránytulajdonos panaszosnak annak ellenére kiadta, hogy az említett helyrajzi számú földrészlet a kárpótlási földalapba volt elkülönítve. A kiadott föld tulajdonjogát a Körzeti Földhivatal az ingatlan-nyilvántartásba panaszos nevére bejegyezte. Mind a Földkiadó Bizottság, mind a Körzeti Földhivatal határozatát a szövetkezet fellebbezéssel támadta meg, s ezt követően az eljárás az ügyben a Megyei FM Hivatalnál, a Megyei Földhivatalnál, a Megyei Kárrendezési Hivatalnál, az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatalnál (OKKH), a Szegedi Városi, illetve a Csongrád Megyei Bíróságon folytatódott. A Legfelsőbb Bíróságon 2002. IV. 9. napján született ítélet az ügyben. Az évekig tartó államigazgatási és a bírósági eljárás eredményeképpen panaszos nevére bejegyzett föld tulajdonjogát jogerős bírói ítélet alapján az ingatlan-nyilvántartásból törölték.
A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	Az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	A földkiadásra vonatkozó alapvető szabályokat az 1993. évi II. törvény (Tv.) tartalmazza. 
A Tv. 9/B. § (4) bekezdése szerint "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
A Tv. 9/C. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "Azon részarány-tulajdonosok részére, akik az 5/B. § (1)-(2) bekezdése szerinti határidőben kérték részarány-tulajdonuk önálló ingatlanként történő kiadását az FM Hivatal nyilvános sorsolást tart a földek kiadását illetően, amelynek során a nyilvántartott AK értékeik figyelembevételével a földrészletek vonatkozásában kizárólag a kiosztási sorrendet állapítja meg."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy "A sorsolási jegyzőkönyv alapján az illetékes körzeti földhivatal - az állami költségvetés terhére - változási vázrajzot készít."
A (3) bekezdés rendelkezései előírják, hogy "A sorsolási jegyzőkönyv szerint készített változási vázrajz, kiosztási földkönyv és egyéb műszaki munkarészek alapján kialakított önálló földrészleteket az illetékes körzeti földhivatal az ingatlan-nyilvántartásban átvezeti. A kialakított önálló helyrajzi számú földrészletekre az FM Hivatal ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas végleges földkiadási határozatot hoz."
A (4) bekezdés szerint "Az illetékes körzeti földhivatal a földkiadási határozattal a részarány-tulajdonos részére kiadott földrészletet kitűzi és az ingatlant a tulajdonosnak - a tulajdonos aláírásával igazolt módon - birtokba adja."
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni."
A (2) bekezdés rendelkezése szerint "Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost."
A (3) bekezdése úgy szól, hogy "Ha a megkeresett szerv a kezdeményezéssel nem ért egyet a (2) bekezdésben megjelölt határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni. A felügyeleti szerv a felterjesztés kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles állásfoglalásáról, illetőleg a megtett intézkedésről az országgyűlési biztost értesíteni."
Az Obtv. 29. § (2) bekezdése szerint
"E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
a) az Országgyűlés;
b) a köztársasági elnök;
c) az Alkotmánybíróság;
d) az Állami Számvevőszék;
e) a bíróság;
f) az ügyészség, kivéve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet."

A vizsgálat hivatkozik arra, hogy hatályos jogszabályok szerint az országgyűlési biztos a bíróság előtt folyamatban lévő ügybe nem avatkozhat be, mint ahogy a bíróság döntését sem vizsgálhatja felül. Ezért az országgyűlési biztos panaszos beadványa azon részének vizsgálatát, melyben azt sérelmezi, hogy részaránytulajdonának megfelelő termőföldet az általa kért helyrajzi számú táblából nem kapta meg, hatáskör hiányában nem vizsgálhatja.
Bár panaszos írásban kérte részaránytulajdonának megfelelő értékű termőföld megjelölt földrészletből való kiadását, - kezdeményezése - eredményre nem vezetett. A vizsgálat feltárta, hogy az FM Hivatal a Legfelsőbb Bíróság hivatkozott ítéletében foglalt döntésen alapuló Megyei Földhivatal által hozott határozatról 2002 júniusában tudomást szerzett, továbbá azt is, hogy panaszos ügyében az eljárást nem fejezte be, valamint hogy panaszos részaránytulajdonának megfelelő földnek a Tv. szerinti kiadását elmulasztotta, mint ahogy az Áe. szerint az ügyintézési határidő meghosszabbítása - illetve az eljárás felfüggesztése - iránt sem intézkedett.
A vizsgálat megállapította, hogy a hivatal mulasztása sérti panaszos tulajdonhoz való jogát, valamint jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát is, mely az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.
A vizsgálat megjegyzi, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság mindaddig fennáll, míg az FM Hivatal panaszos részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű termőföldet ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozattal ki nem adja.
Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  (1), (2), (3) bekezdésére való hivatkozással az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében kezdeményezem az FM Hivatal vezetőjénél, hogy haladéktalanul hozzon panaszos földkiadási ügyében ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot. Kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tett vagy tervezett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint kezdeményezésem címzettjét is tájékoztattam.

Budapest, 2003. január 30.

Lenkovics Barnabás