OBH 3166/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Juhász Zoltán
Az eljárás megindulása
A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben sérelmezte a földhivatal, valamint az önálló bírósági végrehajtó eljárását.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás
A panaszos és férje ellen – a rendelkezésre álló adatok és iratanyag tanúsága szerint – több magánszemély, pénzintézet és gazdasági társaság kérelmére megindított végrehajtási eljárás volt, illetve van folyamatban.
A panaszos azért kifogásolta a végrehajtó eljárását, mert álláspontja szerint az nem vette figyelembe, hogy az OTP Rt. felé fennálló tartozás kiegyenlítése megtörtént, s a panaszos és házastársa tulajdonában álló ingatlan mégis árverésre került. Sérelmezte azt is, hogy az árverésről értesítést nem kaptak, állítása szerint arra nem is került sor, azt csak „papíron  játszották le”. Az árverési vevő tulajdonjogának bejegyzése ellen fellebbezéssel élt, azonban – állítása szerint – érdemi választ nem kapott mind a mai napig a Fejér Megyei Földhivataltól.
A panaszos által csatolt iratokból megállapítható, hogy ügyeiben különböző bírósági, ügyészségi, rendőrségi döntések születtek. Panaszos feljelentést tett hivatali visszaélés büntette miatt az ügyeiben eljárt, illetve eljáró önálló bírósági végrehajtók ellen. A Fejér Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal azonban a nyomozást megtagadta. A nyomozást megtagadó határozat ellen benyújtott panaszt pedig a Fejér Megyei Főügyészség NF. 4395/2001/2/I. határozatával elutasította. A Főügyészség határozatának indokolásából megállapítható, hogy ebben az esetben egy másik, nem az eredetileg panasszal érintett ingatlan árverésével kapcsolatos feljelentésről van szó, bár ugyanaz az önálló bírósági végrehajtó járt el ebben a későbbi esetben is.
Tájékoztatást kértem az érintett önálló bírósági végrehajtótól, aki azt közölte, hogy a panaszos több ízben fellebbezéssel, kifogással, panasszal fordult a városi és a megyei bírósághoz, de fellebbezéseit, panaszait mindenkor elutasították. A panaszos ellen jelenleg folyamatban lévő végrehajtási eljárásról érdemi felvilágosítással egyébként nem tudott szolgálni, tekintettel arra, hogy az ügy összes irata – végrehajtási kifogás elbírálása miatt – a Székesfehérvári Városi Bíróságra van beterjesztve.
A panaszos ellen szinte áttekinthetetlenül sok bírósági végrehajtási eljárás folyt, illetve van folyamatban jelenleg is. Első panaszbeadványában egy korábbi végrehajtási eljárást sérelmezett, amely során lakottan kerül elárverezésre a panaszos és férje tulajdonában (1/2-1/2 hányadban) álló ingatlan panaszos tulajdonában lévő ½ illetősége. Ugyancsak sérelmezte, hogy ekkor a férje tulajdoni illetőségére végrehajtási jog lett bejegyezve a földhivatali ingatlan-nyilvántartásba. A rendelkezésre álló iratok szerint az árverés kitűzéséről szóló hirdetmény egy példányát éppen panaszos csatolta be, így mindenképpen értesülnie kellett az árverésről, s annak időpontjáról. Megkeresésemre válaszul a Fejér Megyei Földhivatal által írott levél szerint az új tulajdonos, az árverési vevő bejegyzése jogerős árverési jegyzőkönyv alapján történt. Bár a panaszos becsatolt kettő darab 1999. október 11-i keltezésű OTP befizetési bizonylatot, azonban az így igazolt összegnél a kamattal növelt tartozás jelentősen magasabb volt. Ráadásul az árverésre, amelyet panaszos tulajdoni hányadára nézve tartottak meg, 1999. szeptember 9-én került sor az árverési jegyzőkönyv tanúsága szerint. Panaszos házastársa tulajdoni illetőségére pedig egy másik tartozás meg nem fizetéséből kifolyólag indult eljárás miatt lett bejegyezve a végrehajtási jog.
A tényállás megállapítását nehezítette, hogy számos, már több éve befejezett, illetve folyamatban lévő végrehajtási eljárásra vonatkozó iratot is megküldött panaszos, azonban nem derült egyértelműen ki, hogy melyik eljárást miért kifogásolja. Utolsó beadványaiban panaszos már az éppen folyamatba lévő – végrehajtható közjegyzői okiraton alapuló – végrehajtási eljárást kifogásolta. Azonban ebben az ügyben, ahogy ezt már említettem, végrehajtási kifogás révén bírósági eljárás van folyamatban. Éppen ezért az érintett önálló bírósági végrehajtó az erre az ügyre vonatkozó iratokat nem is tudta megküldeni, mert azok a Székesfehérvári Városi Bíróságra vannak beterjesztve. De ebben az ügyben egyébként sem végezhetnék vizsgálatot, mivel éppen bírósági eljárás zajlik.
Vizsgáltam az eredeti panaszban kifogással érintett Fejér Megyei Földhivatal eljárását is. Panaszos állítása szerint a fent már említett 1999. szeptember 9-én megtartott árverésen a panaszos tulajdoni hányadára tulajdont szerző személyt bejegyző földhivatali határozat ellen benyújtott fellebbezés elbírálására több mint két évig nem került sor.
Megkeresésemre a Fejér Megyei Földhivatal részletesen válaszolt. E levélből, valamint a mellékelt iratanyagból megállapítható, hogy a Székesfehérvári Körzeti Földhivatal (továbbiakban: Körzeti Földhivatal) Székesfehérváron 1999. 11. 09-én kelt 55148/1999. 11. 04. számú határozatával törölte az érintett ingatlanról panaszos ½ tulajdoni illetőségét, s ezzel egyidejűleg bejegyzésre került árverési vétel jogcímén az új tulajdonos. Mindez az önálló bírósági végrehajtó megkeresésén (1999. 11. 04-én kelt, száma: VIV. 630/1997./40.), valamint a jogerős árverési jegyzőkönyv (kelt: 1999. 09. 09-én, száma: 630/1997/34.) alapján történt. A Körzeti Földhivatal Székesfehérváron, 2000. 02. 11-én kelt, 33.751/2000. 02. 11. számú határozatával – más ügyből kifolyólag – végrehajtási jogot jegyzett be panaszos férjének az érintett ingatlanon fennálló ½ tulajdoni illetőségére. A bejegyzés az eljáró önálló bírósági végrehajtó megkeresése (2000. 02. 07-én kelt, száma: II. V. 543/1999/13. számú) alapján történt. Panaszos jogi képviselője fellebbezést nyújtott be a Körzeti Földhivatal 33.751/2000. 02. 10. számú határozata ellen, azonban a fellebbezés tartalmában a Körzeti Földhivatal 55.148/1999. 11. 04. számú határozatát kifogásolta. Fellebbező 2000. 03. 13-án fellebbezésében 8 nap haladékot kért a fellebbezési indokok előterjesztésére. A Fejér Megyei Földhivatal (a vonatkozó iratok felterjesztése után) felhívta a meghatalmazással addig nem igazolt jogi képviselőt, hogy a fellebbezési indokokat és az ügyvédi meghatalmazást 8 napon belül pótolja. E felhívást a fellebbező tértivevénnyel igazoltan átvette, azonban a hiánypótlás a kitűzött határidőn belül nem történt meg. A rendelkezésre álló iratok alapján a Fejér Megyei Földhivatal meghozta 30.114/2000. számú határozatát, amelyben a fellebbezést elutasította, a kifogásolt elsőfokú határozatokat helybenhagyta. A másodfokú határozatot tértivevénnyel igazoltan panaszos és házastársa is átvették 2000. 07. 27-én.
Mindezek után panaszos 2001-ben ismételten beadványt nyújtott be, amelyet a Körzeti Földhivatal az 55.148/1999. számú első fokú határozat elleni fellebbezésnek tekintett. A beadványt a vonatkozó iratanyaggal együtt elbírálás végett a Körzeti Földhivatal felterjesztette a Fejér Megyei Földhivatalhoz. A Körzeti Földhivatal azonban nem jelezte a felterjesztés során a Fejér Megyei Földhivatalnak, hogy az ügyben már korábban másodfokú határozat született, amely a fellebbező részére tértivevénnyel kézbesítve lett. Igy a Fejér Megyei Földhivatal a 30.121-2/2001. számú határozatában ismételten helybenhagyta az 55.148/1999. számú elsőfokú határozatot, majd megküldte a Körzeti Földhivatalnak, amely tértivevénnyel igazoltan megküldte azt panaszosnak is.
Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Az ügy jogszabályi háttere
•	1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról
Az ingatlan-végrehajtás általános szabályai
136. § (1) Az adós tulajdonában levő ingatlant az ingatlan jellegére, művelési ágára és az ingatlant terhelő jogra vagy tilalomra, továbbá az ingatlanhoz kapcsolódó, az ingatlan-nyilvántartásba feljegyzett tényekre tekintet nélkül végrehajtás alá lehet vonni.
Az ingatlan lefoglalása
138. § (1) Ha a végrehajtható okirat tartalmazza az ingatlan adatait, a végrehajtó a végrehajtási költség megelőlegezését követő 3 munkanapon belül lefoglalja az ingatlant. Ha a végrehajtást kérő a végrehajtási kérelemben úgy rendelkezett, hogy az adós ingatlanát is vonják végrehajtás alá, vagy az adós ingatlanának végrehajtás alá vonását nem zárta ki, de a végrehajtási kérelemben az ingatlan adatait nem jelölte meg, a végrehajtó a végrehajtási költség előlegezését és az ingatlan adatainak beszerzését követő 3 munkanapon belül intézkedik az ingatlan lefoglalása iránt.
(2) A végrehajtó az ingatlan lefoglalása végett megkeresi a földhivatalt, hogy a végrehajtási jogot jegyezze be az ingatlan-nyilvántartásba, egyúttal felhívja a földhivatalt, hogy a végrehajtási jog bejegyzésével kapcsolatos határozatának megküldésével együtt tájékoztassa a végrehajtót azoknak a nevéről és lakóhelyéről (székhelyéről), akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joguk van. A foglalás a végrehajtási jog bejegyzésével valósul meg.
(3) A földhivatal a végrehajtási jog bejegyzését - ideértve a megelőző beadványokat is - soron kívül intézi el.
(4) A földhivatal a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozatát a végrehajtónak, a feleknek és azoknak kézbesíti, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joguk van, egyúttal megadja a végrehajtónak a (2) bekezdés szerinti tájékoztatást.

Ingatlanárverés
143. § Az árverést a végrehajtó árverési hirdetménnyel tűzi ki, és ebben feltünteti:
a) nevét, hivatali helyiségének címét, telefonszámát, letéti számlájának számát,
b) a felek nevét, a főkövetelések jogcímét és összegét,
c) az ingatlan ingatlan-nyilvántartási adatait (helyrajzi szám, művelési ág, a fekvés helye, tulajdonos, a 137. § (1) bekezdése szerinti terhek],
d) az ingatlan tartozékait, jellemző sajátosságait,
e) az ingatlan lakott vagy beköltözhető állapotban történő értékesítését,
f) az ingatlan becsértékét,
g) az árverési előleg (a továbbiakban: előleg) összegét,
h) azt, hogy az árverésen a kikiáltási ár összege a 147. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak alapján milyen mértékben csökkenthető, 
i) e törvénynek az árverezőket közvetlenül érintő - a 146., 149. és 156. §-ban foglalt - rendelkezéseit.
144. § (1) Az árverési hirdetményt kézbesíteni kell
a) a feleknek,
b) azoknak, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlannyilvántartásba bejegyzett joguk van,
c) az ingatlan fekvése szerinti községi, városi, fővárosi kerületi jegyzőnek,
d) a földhivatalnak.
(2) A földhivatal az árverés kitűzését bejegyzi az ingatlannyilvántartásba.
145. § (1) Az árverési hirdetményt ki kell függeszteni:
a) a bíróság hirdetőtábláján,
b) az ingatlan fekvése szerinti községi, városi, fővárosi kerületi polgármesteri hivatal hirdetőtábláján,
c) a földhivatal hirdetőtábláján.
(2) Az árverési hirdetményt az árverést megelőzően legalább 15 napon át és legalább az árverést megelőző 5. napig kell a hirdetőtáblán kifüggesztve tartani.
(3) A végrehajtó a hirdetmény kivonatát a kamara hivatalos lapjában közzéteszi. A kivonat a végrehajtó nevét, telefonszámát, az ügy azonosítására alkalmas számot, az ingatlan művelési ágát, helyrajzi számát, a tulajdoni hányadot, az ingatlan területét, lakott vagy beköltözhető állapotát, becsértékét, az árverésnek, valamint az ingatlan megtekintésének helyét és időpontját tartalmazza. A kivonatot legkésőbb az árverést megelőző 5. napon kell közzétenni.
(4) A végrehajtó bármelyik fél kérelmére gondoskodik arról, hogy az árverést egyéb megfelelő módon is közhírré tegyék.
(5) Az árverés közhírré tételéhez fűződő jogkövetkezmény a bíróság hirdetőtábláján történt kifüggesztéshez kapcsolódik.
152. § (1) Az árverésről a végrehajtó árverési jegyzőkönyvet készít, és ebben - a 35. §-ban említetteken kívül - feltünteti:
a) az elárverezett ingatlannak az ingatlan-nyilvántartási adatait, lakott vagy beköltözhető állapotban történt értékesítését, a becsértéket, azt, hogy a becsérték leszállítása milyen szabályok szerint történt (147. §) és az árverési vételárat,
b) az árverési vevő nevét, személyazonosító adatait, lakóhelyét, illetőleg székhelyét.
(2) Az árverési jegyzőkönyvet az árverési vevő is aláírja.
153. § (1) Az árverési jegyzőkönyv másolatát kézbesíteni kell a feleknek és azoknak, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlannyilvántartásba bejegyzett joguk van.
(2) Ha az árverési vevő a teljes vételárat kifizette, és az árveréstől számított 30 nap eltelt, a végrehajtó megküldi az árverési jegyzőkönyv másolatát
a) az árverési vevő részére az árverési vétel igazolása céljából,
b) a földhivatal részére az árverési vevő tulajdonjogának az ingatlannyilvántartásba való bejegyzése végett.
(3) A végrehajtó a tulajdonjog bejegyzési eljárás megindítása iránti megkeresésében tájékoztatja a földhivatalt az adós adóazonosító jeléről, adóazonosító jel hiányában az adós nevéről, születési helyéről, idejéről, anyja leánykori nevéről és lakóhelyéről (nem magyar állampolgárságú magánszemélynek az útlevélszámáról), továbbá arról, hogy az árverés jogerőre emelkedett, és az árverési vételárat kifizették.
•	1997. évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról
Okirat elve
8. § Az ingatlan-nyilvántartásban jog és jogilag jelentős tény bejegyzésére, adatok átvezetésére csak jogszabályban meghatározott okirat vagy hatósági határozat alapján kerülhet sor.

Az ingatlan-nyilvántartást vezető szervezet
9. § (1) Az ingatlan-nyilvántartás vezetése, valamint az ingatlan-nyilvántartási ügyek intézése az ingatlan fekvése szerint illetékes körzeti földhivatal és Budapesten a Fővárosi Kerületek Földhivatala (a továbbiakban együtt: körzeti földhivatal) hatáskörébe tartozik.
(2) A körzeti földhivatalnak az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) szerinti felettes szerve a megyei földhivatal, illetőleg Budapesten a Fővárosi Földhivatal (a továbbiakban együtt: megyei földhivatal).

AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI ELJÁRÁS
Az eljárás fogalma
25. § (1) Az ingatlan-nyilvántartási eljárás az ingatlannal kapcsolatos jogok bejegyzésére és tények feljegyzésére, illetve az ingatlan adataiban bekövetkezett változások átvezetésére (együtt: változás vezetése) irányuló államigazgatási eljárás.
(2) Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az Áe. rendelkezéseit kell alkalmazni.

Fellebbezés
55. § (1) A körzeti földhivatal határozata ellen a kézbesítéstől számított harminc napon belül a megyei földhivatalhoz lehet fellebbezni. A fellebbezést a körzeti földhivatalnál kell benyújtani.
(2) Az az érdekelt, akinek a körzeti földhivatali határozatot bármilyen okból nem kézbesítették, legkésőbb a bejegyzéstől számított egy éven belül kérheti a határozat kézbesítését és a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül terjeszthet elő fellebbezést.
(3) A fellebbezést a megyei földhivatal érdemi határozatának meghozataláig vissza lehet vonni.
57. § (1) A megyei földhivatal a fellebbezéssel megtámadott határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti és a körzeti földhivatalt új eljárásra utasítja.
(2) Ha a megyei földhivatal elutasítja a fellebbezést, a körzeti földhivatal törli a fellebbezésre vonatkozó bejegyzést és azt a másodfokú határozatra vezetett záradékkal igazolja; erről az érdekeltet a másodfokú határozat kézbesítésével értesíti.
(3) Ha a megyei földhivatal a fellebbezésnek helyt ad és az első fokú határozatot egészben vagy részben megváltoztatja, a másodfokú határozat alapján szükséges bejegyzésről (átvezetésről) a körzeti földhivatal új határozatot hoz. A körzeti földhivatal az új határozatot a megyei földhivatal határozatával együtt kézbesíti. A körzeti földhivatal új határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
(4) Ha a megyei földhivatal új eljárást rendelt el, a körzeti földhivatal az új eljárás eredményének megfelelő bejegyzéssel egyidejűleg törli a megtámadott, valamint a fellebbezésre vonatkozó bejegyzést. Az erről szóló határozatot a megyei földhivatal határozatával együtt kell kézbesíteni.
(5) Ha a fellebbezéssel megtámadott határozatot az illetékhivatalnak is kézbesítették, a fellebbezés tárgyában hozott megyei földhivatali határozatot a bejegyzésről, törlésről szóló határozattal együtt az illetékhivatal részére is meg kell küldeni.
A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn; feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A törvény a 2001. évi módosítását követően úgy rendelkezett, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálódási körébe tartozik a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó, melynek eljárásával kapcsolatban közigazgatási jogorvoslati lehetőség nincs biztosítva.
Jelen ügyben a rendelkezésre álló adatokból az állapítható meg, hogy a végrehajtási eljárás panaszos által vitatott cselekményei szabályszerűen zajlottak le. Az árverés kitűzéséről szóló hirdetmény egy példányát éppen panaszos csatolta be, így mindenképpen értesülnie kellett az árverésről, s annak időpontjáról. A Fejér Megyei Földhivatal által írott levél szerint az új tulajdonos, az árverési vevő bejegyzése jogerős árverési jegyzőkönyv alapján történt. Bár a panaszos becsatolt kettő darab 1999. október 11-i keltezésű OTP befizetési bizonylatot, azonban az így igazolt összegnél az OTP felé fennálló és kamattal növelt több jogcímen alapuló tartozás jelentősen magasabb volt. Megjegyzem az árverésre, amelyet a panaszos tulajdoni hányadára nézve tartottak meg, s amelyet első levelében sérelmezett, 1999. szeptember 9-én, mintegy hónappal e befizetésnél korábban került sor. A panaszos házastársa tulajdoni illetőségére pedig egy másik tartozás meg nem fizetéséből kifolyólag indult eljárás miatt lett bejegyezve a végrehajtási jog.
Összegezve, a rendelkezésemre álló adatok és iratok alapján az állapítható meg, hogy – bár a panaszos és házastársa a felhalmozódott tartozásaik miatt nehéz anyagi helyzetbe jutott – a végrehajtási eljárás kifogásolt cselekményei megfelelő módon folytak le. Panaszos az ingatlanárverési hirdetmény birtokában az árverésről tudomással bírt. Érthető, hogy a panaszos súlyos élethelyzetében minden lehetőséget, fórumot megragadott arra, hogy teljes ellehetetlenülését és elszegényedését megakadályozza, ez azonban az egyes végrehajtási cselekmények jogszerűségén nem változtat. Az eredetileg panasszal érintett végrehajtási eljárással párhuzamosan folyó másik végrehajtási eljárással kapcsolatban született Fejér Megyei Főügyészség nyomozás megtagadását tartalmazó határozat elleni panaszt elutasító döntésében is az adott végrehajtási eljárás jogszerűségét állapította meg.
A földhivatali eljárás vizsgálata során megállapítottam, hogy nem sérültek panaszos alkotmányos jogai, ugyanis bizonyíthatóan megtörtént a Fejér Megyei Földhivatal által meghozott másodfokú földhivatali határozat – amely a fellebbezést elutasította és a Körzeti Földhivatal elsőfokú határozatát helybenhagyta – kézbesítése mind panaszos, mind panaszos házastársa részére. A földhivatalnak nem feladata, nem tartozik hatáskörébe annak vizsgálata, hogy az árverési jegyzőkönyv kiállításának alapjául szolgáló eljárás jogszerű volt-e. Ugyanakkor megjegyzem, hogy nagyobb körültekintés tartok szükségesnek a jövőben mind az első fokon eljárt Körzeti Földhivatal, mind a másodfokon eljárt Fejér Megyei Földhivatal eljárásában, annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az olyan esetek, amikor ugyanabban az ügyben gyakorlatilag két másodfokú eljárás zajlik le. Ez jelen esetben nem okozott alkotmányos visszásságot a panaszos vonatkozásában, hiszen gyakorlatilag „kétszeresen” is érvényesültek a jogorvoslathoz fűződő jogai. Mindazonáltal, ha a két eljárás eltérő eredménnyel zárult volna, mindenképpen felmerült volna a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével kapcsolatos visszásság. Ezért hívom fel a Körzeti Földhivatal és a Fejér Megyei Földhivatal vezetőjének figyelmét arra, hogy – a hasonló esetek elkerülése végett – ügyeljenek arra, hogy az általuk vezetett hivatalok megfelelő körültekintéssel folytassák le a hatáskörükbe tartozó eljárásokat.
A vizsgálat az ügyben az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből falakó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, ezért a vizsgálatot lezártam.

Budapest, 2003. május 19.

Lenkovics Barnabás