OBH 3145/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László
Az eljárás megindulása:
A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert véleménye szerint megalapozatlanul parkolási pótdíj fizetésére kötelezték, annak ellenére, hogy mozgáskorlátozott feleségére tekintettel érvényes parkolási engedéllyel rendelkezik, és az engedélyre utaló matrica is el van helyezve a gépkocsijukon. 
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
Érintett alkotmányos jog: 
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 
Alkalmazott jogszabályok:
•	1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
15. § (3) Közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el.
•	1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól
41. § (3) A mozgáskorlátozott személy vagy az őt szállító jármű vezetője járművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást jelző tábla (61. ábra) tiltja. Korlátozott várakozási övezetben és várakozási övezetben a mozgáskorlátozott személy vagy az őt szállító jármű vezetője a járművével a várakozást ellenőrző órával (parkométerrel) vagy jegykiadó automatával ellátott várakozóhelyen, ellenőrző óra vagy jegykiadó automata működtetése nélkül is várakozhat. A kijelölt rakodóhelyre vonatkozó rendelkezés [15. § (6) bekezdése] azonban e járműre is irányadó.
51/A. § A 14. § (13) bekezdésében, a 40. § (9) bekezdésében, valamint a 41. § (3) bekezdésében említett jogosultság azt a mozgáskorlátozott személyt illeti meg, aki külön jogszabály alapján erre engedélyt kapott és az őt szállító járművön az engedélyre utaló jelzés van.
•	164/1995. (XII. 27.) Korm. Rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről
2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
d) parkolási engedély.
7. § A parkolási engedély a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 15.) KPM-BM együttes rendeletben (KRESZ) meghatározott kedvezmények igénybevételére jogosít.
12. § (1) A jegyző a súlyos mozgáskorlátozott személy kérelmére az 5. számú melléklet szerinti parkolási engedélyt állítja ki, függetlenül attól, hogy a kérelmező rendelkezik-e személygépkocsival vagy sem.
(3) A parkolási engedély érvényessége a kiállítás, illetve az érvényesítés időpontjától számított három év.
(4) A jegyző a parkolási engedély érvényességét az érvényes orvosi szakvélemény és a jogosult személyi igazolványának bemutatása esetén meghosszabbítja.
•	Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlésének 13/1996. (III.28.) számú rendelete a fizető parkolási rendszer bevezetéséről.
2. § (4) d.) A súlyos mozgáskorlátozott személyek a részükre kiadott, a mozgáskorlátozottság igazolására szolgáló parkolási engedéllyel díjfizetés nélkül várakozhatnak.
(10) A bérletet az első szélvédő mögött a műszerfalon, vagy az első szélvédő belső oldalára rögzítve, míg a mozgáskorlátozottság igazolására szolgáló parkolási engedélyt a személygépkocsin – a szélvédő kivételével – bárhol, kívülről jól látható és ellenőrizhető módon kell elhelyezni.
4. § (1) A várakozási díjon felül pótdíjat köteles fizetni az a gépjármű üzemeltető, akinek a gépjárműve parkolószelvény, bérlet vagy mozgáskorlátozottság igazolására szolgáló parkolási engedély nélkül; érvénytelen (nem megfelelő módon érvényesített, illetve érvényesítetlen) szelvénnyel, bérlettel vagy parkolási engedéllyel parkol; Továbbá, ha a gépjárművében a szelvény, bérlet, parkolási engedély nem ellenőrizhető (a 2. § (2) és (9) bekezdésének megfelelő) módon van elhelyezve, kivéve, ha a Közterület-felügyelet rendelkezése alapján a gépjárműre kerékbilincs került elhelyezésre.
(5) A pótdíj összege, ha azt a gépjármű üzemeltetője a szabálytalanság elkövetését követően,
a) igazoltan 8 munkanapon belül befizeti, úgy egy „teljes” parkolószelvény díjának 20-szorosa. 
(7) Az, aki érvényes parkoló bérlettel rendelkezik, de az ellenőrzés időpontjában azt előírásszerűen nem helyezte el, utólagosan – 15 napon belül – bérletét bemutatva un. bérletbemutatási díj megfizetése mellett a pótdíj megfizetési kötelezettsége alól mentesül. A bérletbemutatási díj mértéke az adott eljárási szakaszban kiszabható pótdíj 50 %-a.
5. § (1) A pótdíj kivetése ellen a kötelezett észrevételt nyújthat be a parkolási rendszer üzemeltetőjének. Az üzemeltető az észrevételt 30 napon belül köteles elbírálni, és erről a kötelezettet írásban értesíteni.
(2) Amennyiben a pótdíj fizetésére kötelezett az észrevételének elutasításával nem ért egyet, annak kézhezvételétől számított 8 napon belül panasszal fordulhat Szeged Megyei Jogú Város Polgármesteréhez. A panaszt írásban, Szeged Megyei Jogú Város Polgármesterének címezve, de a parkolási rendszer üzemeltetőjének kell benyújtani, aki azt a kézhezvételtől számított 8 napon belül köteles Szeged Megyei Jogú Város Polgármesterének továbbítani. A panasz elbírálására annak kézhezvételétől számítva 30 nap áll rendelkezésre.
(3) A benyújtott panasz elbírálása során a polgármester:
- annak jogossága esetén utasítja a parkolási rendszer üzemeltetőjét a kivetett pótdíj törlésére, vagy
- megalapozott pótdíj kivetés esetén az észrevétel elutasítását helyben hagyja.
(4) Az észrevétel elutasításának helybenhagyásáról szóló értesítés kézhezvételét követően a pótdíjat 8 napon belül be kell fizetni. A pótdíj és annak kamata kiszámításakor az észrevétel, panasz benyújtása és elbírálása között eltelt idő nem vehető figyelembe.
(5) A pótdíj kivetését eredményező mulasztást a parkolóhely üzemeltetőjének videofelvétellel bizonyítania kell. A videofelvételt az észrevétel, illetve a panasz elbírálásáig vagy a pótdíj befizetéséig meg kell őrizni.
Megállapított tényállás:
A panaszostól és a Szeged Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalától beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
 A 70 éves panaszos 2002. május 17-én mozgáskorlátozott feleségét akarta hazaszállítani a Szegedi Onkológiai Klinikáról, ezért az intézmény bejáratának közelében állította le a gépkocsiját. A panaszos felesége - betegségének jogcímén - 1996. április 15. óta rendelkezik a mozgáskorlátozottak részére közlekedési kedvezményeket biztosító engedéllyel, amely 2005-ig van érvényesítve (az engedély sorszáma: 369594). A gépkocsira a mozgássérülteket megillető jelzés (matrica) is fel volt ragasztva.
A panaszos bement a klinikára, majd az autójához visszatérve, a szélvédőn találta a parkoló ellenőrök által elhelyezett befizetési utalványt. A közelben tartózkodó ellenőröknek bemutatta a kiszálláskor a gépkocsi ülésére esett engedélyt, de magyarázatát nem fogadták el. Arra hivatkoztak, hogy az engedélyt úgy kell elhelyezni a gépkocsiban, hogy az kívülről látható és ellenőrizhető legyen. A Szegedi Parkolási Kft. irodájában ugyancsak bemutatta az engedélyét, ennek ellenére a pótdíj elengedésére irányuló kérelmét elutasították.  A parkolási kft. 3300 Ft. parkolási pótdíjat szabott ki vele szemben, Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlésének parkolásra vonatkozó 13/1996. (III.28.) Kgy. Rendelete alapján. Igazolási kérelmét E:1495/2002. számú, 2002. június 13-án kelt levelükben elutasították, és a 8 napos határidő elmulasztása esetére 9150 Ft. megfizetésre kötelezést helyeztek kilátásba.
A panaszos a Mozgáskorlátozottak Dél-Bács-Kiskun Megyei Egyesületétől kért az ügy rendezéséhez segítséget. Miután az érdekképviseleti szerv útján benyújtott kérelmét is elutasította az üzemeltető, a panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult.
Az általános helyettes megkereste Szeged Megyei Jogú Város jegyzőjét, aki a polgármester intézkedését kérte annak érdekében, hogy a parkolási kft. tájékoztassa ügyfeleit a helyi rendeletben biztosított jogorvoslati lehetőségről. A konkrét ügyben kezdeményezte az üzemeltető mérlegelési jogkörébe tartozó intézkedés megtételét.
A polgármester megbízásából eljáró Városüzemeltetési Iroda vezetője a rendelet által biztosított jogkörben a megállapított parkolási pótdíjat eltörölte.
A vizsgálat megállapításai:
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15.§ (3) bekezdése szerint kijelölt várakozóhelyen, a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el. A helyi önkormányzatok feladat és hatásköreiről szóló 1991. évi XX törvény értelmében a közút kezelőjén a helyi önkormányzat képviselő-testületét kell érteni. Az Ötv. 16.§ (1) bekezdésére figyelemmel az önkormányzat feladata a parkolási díjak és pótdíjak feltételeinek megállapítása. E feladatának tett eleget Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlése, amikor rendeletben szabályozta a fizető parkolási rendszert. 
A KRESZ 51/A. §-ában foglalja össze az engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozottak közlekedését elősegítő szabályokat, melyek kivételezett helyzetet biztosítanak részükre a közúti közlekedés többi résztvevőjével szemben. A mozgáskorlátozottak közlekedését elősegítő kedvezményeket a 164/1995. (XII.27.) Korm. Rendelet szabályozza. A rendelet célja, hogy a súlyos mozgáskorlátozottak társadalmi életben való részvételét az állapotukból adódó közlekedési költségek részleges megtérítésével és különböző kedvezmények biztosításával elősegítse. Mindkét jogszabály pozitív diszkriminációs szabályokat tartalmaz annak érdekében, hogy csökkentse az állampolgárok korlátozott mozgásképességéből fakadó hátrányokat. 
A mozgáskorlátozottak részére biztosított kedvezmények legális érvényesítéséhez tartozik az a kötelezettség is, hogy a kedvezményre való jogosultságot hitelt érdemlően igazolják. A fizető várakozóhelyek igénybevételekor ennek érdekében az igazolványt a gépkocsin belül, jól látható és ellenőrizhető helyen kell elhelyezni. Amennyiben az engedély nem látható, a parkoló őrök jogszerűen járnak el, amikor a pótdíj befizetésére vonatkozó felhívást elhelyezik a gépkocsin. (A helyi rendelet alapján ugyanakkor nem érthető az a kikötés, hogy az engedélyt miért nem lehet a szélvédő mögött elhelyezni, a parkoló bérlethez hasonlóan. A 143/1995. (XI. 30.) Korm. Rendelet 6. § h) pont szerint nem rögzíthető kerékbilinccsel az érvényes igazolvánnyal ellátott mozgássérült járműve, ha az igazolványt a jármű szélvédője alatt jól látható módon helyezték el.)
Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlésének 13/1996. (III.28.) számú rendelete nem szabályozza azt sem, hogy a mozgáskorlátozottak részére kiadott engedélyek utólagos bemutatása esetén milyen eljárást kell követni. A parkoló bérlettel rendelkezők a bérlet utólagos bemutatásával mentesülnek a kiszabott pótdíj alól, és helyette a pótdíj 50 %-ában megállapított bérletbemutatási díjat fizetnek.
A közgyűlés rendelete nem tartalmaz a mozgáskorlátozottak jogait sértő előírásokat, de hiányosságai és a panaszeljárás bizonytalan értelmezhetősége – amelyek következtében a parkolási társaság csaknem hatósági jogosítványokat gyakorolhat -  veszélyeztetik az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság szerves alkotóelemét képező jogbiztonságot. A parkolási társaság szereptévesztésére utal a panaszosnak küldött, formailag határozathoz hasonlító, panaszt elutasító levél, amelyben a közgyűlés rendeletének megszegésére hivatkozva pótdíj és kezelési költség kiszabásáról rendelkeznek, anélkül, hogy a rendeletben lehetővé tett (5. § (2) bek.) tényleges jogorvoslati eljárásról az ügyfelet tájékoztatták volna.
Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlatában következetesen érvényre juttatta azt az elvet, hogy a jogbiztonság a jogállamiság nélkülözhetetlen eleme. "A jogbiztonság az állam - s elsősorban a jogalkotó - kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára." [9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992. 59, 65.] "Az Alkotmánybíróság elvi éllel mutatott rá arra, hogy a világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény. 
Tekintettel arra, hogy a mozgáskorlátozottak közlekedési kedvezményeire vonatkozó jogszabályi rendelkezések célja az, hogy a kedvezményeket – a várakozóhelyek díjmentes igénybevételét is – alanyi jogon biztosítsa részükre, az önkormányzatok erre vonatkozó szabályozása sem kerülhet a jogalkotói szándékkal ellentétbe. A vizsgálat tárgyát érintően hozott önkormányzati rendeletek mindezek alapján csak akkor lehetnek összhangban a magasabb szintű jogi normákkal, ha a mozgáskorlátozottak parkolási engedélyének határidőhöz kötött utólagos bemutatása esetében – amennyiben a jogosultság megállapítható – további feltételek nélkül kötelezik a parkolási társaságot a pótdíj visszavonására.
A több fórumon elutasított panaszos jogai végső soron azért nem szenvedtek sérelmet, mert az országgyűlési biztos általános helyettesének fellépését követően a polgármesteri hivatal méltányosságból eltörölte a kiszabott pótdíjat.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 25. § alapján ajánlom Szeged Megyei Jogú Város polgármesterének, hogy kezdeményezze a fizető parkolási rendszer bevezetéséről szóló 13/1996. (III.28.) számú rendelet olyan kiegészítését, amely az alkotmányos követelményeknek megfelelően lehetővé teszi a jelentésben összefoglalt értelmezési problémák kiküszöbölését. 
Kérem, hogy ajánlásommal kapcsolatos állásfoglalásáról, intézkedéséről az Obtv. hivatkozott rendelkezése alapján, 60 napon belül adjon tájékoztatást.

Budapest, 2003. május 20.

Takács Albert