OBH 2999/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László
Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a gépkocsija forgalomba helyezése iránt benyújtott kérelmére indított eljárás határidejét a Központi Okmányiroda egy hónappal meghosszabbította, de a határidő lejártáig nem kapta meg a jármű törzskönyvét és az eljárás további meghosszabbításáról sem értesítették. A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.
Érintett alkotmányos jog: 
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.) 
•	Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.)
Alkalmazott jogszabályok:
•	35/2000. (XI. 30.) BM rendelet a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról
1. § 2) A közúti közlekedés igazgatási feladatok ellátásakor az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
42. § (1) A járművet akkor lehet forgalomba helyezni és nyilvántartásba venni, ha
b) egyéb új jármű esetében jármű kísérőlapot állítottak ki, és a közlekedési hatóság azt a külön jogszabályban meghatározott feltételek szerint a közúti forgalomban való részvételre műszakilag alkalmasnak minősítette;
c) használt jármű esetén a b) pontban meghatározott műszaki alkalmasságát megállapították;
d) külföldről származó használt, valamint a magánforgalomban behozott új jármű esetén a vámhatósági engedélyt az ügyfél kérelméhez csatolta.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül az ügyfél a jármű jogszerű megszerzését és származását, valamint a kötelező felelősségbiztosítás megkötését is igazolja.
(3) A jármű származását, amennyiben azt Magyarországon még nem helyezték forgalomba
b) a jármű nem kereskedelmi forgalomban történő behozatala esetén annak, akinek részére a járművet vámkezelték
kell igazolnia.
(4) A külföldről behozott használt jármű törzskönyvének kiállítását megelőzően a Hivatal a jármű külföldi származását ellenőrzi. A közlekedési igazgatási hatóság a külföldi járműokmányt, illetve a számlát az ellenőrzés elvégzése érdekében a Hivatalnak megküldi.
(5) A Hivatal az ellenőrzés elvégzéséhez igénybe veheti az illetékes rendőrhatóságot, valamint a rendelkezésére álló külföldi nyilvántartásokat.
(6) A Hivatal az elintézési határidő meghosszabbításának, az eljárás felfüggesztésének, a kérelem elutasításának indokáról, valamint a kérelem teljesíthetőségéről értesíti a közlekedési igazgatási hatóságot.
(7) A Hivatal a kiállított törzskönyvet és külföldi számlát megküldi a jogosított részére.
43. § (1) A törzskönyv és a forgalmi engedély kiadását a közlekedési igazgatási hatóság határozattal megtagadja, ha a jármű tulajdonjogát és származását hitelt érdemlően nem igazolják.
(2) Bűncselekményre utaló körülmények esetében, a közlekedési igazgatási hatóság a törzskönyv és a forgalmi engedély kiadását megtagadó határozatot megküldi a kérelmező lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes rendőrkapitányságnak.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a forgalmi engedély kiállítható, amennyiben a kérelmező a járművet jóhiszeműen birtokolja. Ez esetben a forgalmi engedélyben fel kell tüntetni "a törzskönyv kiadása megtagadva" bejegyzést.
(4) A törzskönyv kiadásának felfüggesztése és megtagadása esetén a jármű használati (üzemben tartási) joga átruházható.
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban - jogszabályban meghatározott esetben - a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.
49. § (2) A közigazgatási szerv által valamely tény vagy állapot igazolására kiállított okiratot, a tény vagy állapot más hasonló módon történő igazolását, valamint a hatósági nyilvántartásba történt bejegyzést határozatnak kell tekinteni.
•	1999. évi LXXXIV. Törvény a közúti közlekedési nyilvántartásról
1. § (1) A törvény célja, hogy meghatározza a közúti közlekedési nyilvántartás adattartalmát, működési szabályait, az annak adatai alapján kiállított, a közúti járművezetésre jogosító, a jármű tulajdonjogát (üzemben tartását) és a közúti forgalomban való részvételre jogosító okmányok adattartalmát.
(2) A közúti közlekedési nyilvántartás célja azon adatok kezelése, amelyek a tulajdon védelméhez, a közúti közlekedés biztonságának elősegítéséhez és a hatósági okmányok közhitelességének biztosításához fűződő egyéni és közérdek érvényesítéséhez szükségesek.
3. § (1) A közúti közlekedési nyilvántartást (a továbbiakban: nyilvántartás) országos illetékességgel a belügyminiszter irányítása alatt álló hatósági jogkörrel rendelkező központi hivatal (a továbbiakban: Hivatal) működteti.
26. § (1) A nyilvántartás adatai összekapcsolhatók a körözött járművek és okmányok nyilvántartásával, valamint a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási kötvény nyilvántartással.
•	56/1999. (XII. 28.) BM rendelet a közúti közlekedési nyilvántartás működéséről és az adatszolgáltatás rendjéről
1. § A közúti közlekedési nyilvántartást (a továbbiakban: nyilvántartás) a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) végzi.
12. § (1) Az adatszolgáltatás teljesíthető az adatszolgáltató hivatali helyiségében történő kézbesítéssel, számítástechnikai eszközön, postai úton vagy külön megállapodás alapján közvetlen hozzáféréssel.
(4) Ha a kérelemben megjelölt jármű vagy okmány a körözési nyilvántartásban szerepel az adatszolgáltató a körözés tényét a Kknyt. 26. § (2) bekezdése alapján közli a kérelmezővel, kivéve, ha a rendőrség által körözött tárgyak adatainak nyilvánossá tételéről szóló 1997. évi CXV. törvény rendelkezése azt kizárja.
Megállapított tényállás:
	A panaszos Amerikában vásárolt személygépkocsiját 2002. január 17-én vámkezeltette, majd a Trans Holding Group Kft.-t megbízta az eredetiség vizsgálat elvégzésével. A BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal 2002. március 28-án hozzájárult a forgalmi rendszám megvásárlásához (ICC-368). A Hivatal Központi Okmányirodája kiállította a panaszos részére a közúti forgalomban való részvételhez szükséges forgalmi engedélyt, de a tulajdonjogot igazoló törzskönyvet nem kapta meg. 
A 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet 42. § (4) bekezdése alapján a külföldről behozott jármű törzskönyvének kiállítását megelőzően a jármű külföldi származását ellenőrizni kell. Az Okmányiroda megküldte a gépkocsi külföldi forgalmi engedélyét, a vásárlásról készített számlát, valamint az ellenőrzésért fizetendő szolgáltatási díj befizetését igazoló számlát a Közlekedési Nyilvántartó Osztálynak. A Közlekedési Nyilvántartó Osztály 2002. április 25-én kelt levelében értesítette a Központi Okmányirodát, hogy a gépjármű külföldi származásának ellenőrzése folyamatban van, de annak eredménye még nem érkezett meg. Az Okmányiroda vezetője április 26-án értesítette a panaszost arról, hogy az Áe. 15. § (5) bekezdése alapján az elintézési határidőt harminc nappal, 2002. május 28-ig meghosszabbítja.
	A panaszos 2002. május 31-ig nem kapta meg a gépjárműve törzskönyvét, ezért az Országgyűlési Biztos Hivatalához fordult.
	A Közlekedési Nyilvántartó Osztály 2002. június 24-én értesítette az Okmányirodát arról, hogy a gépjármű külföldi származás ellenőrzését elvégezték, és megállapították, hogy a jármű a külföldi nyilvántartásokban lopottként nincs jelezve. Az Okmányiroda július 3-án kapta meg az értesítést, ennek alapján július 15-én intézkedtek a törzskönyv előállítására, amelyet július 26-án postáztak a panaszos címére.
A vizsgálat megállapításai: 
	Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatban a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A döntés szerint az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. 
	 A közigazgatási szervnek csak arra van lehetősége - amelyet az államigazgatási eljárásról szóló törvény 15. § (5) bekezdésében biztosít -, hogy az elintézési határidőt, ha szükséges, egy-egy konkrét eljárásban meghosszabbítsa. A határidő meghosszabbítása azonban szigorú feltételekhez kötött. Négy feltételt is meghatároz a törvény, melyek közül az első, hogy az elintézési határidőt a közigazgatási szerv vezetője hosszabbíthatja meg. További feltétel az, hogy indokolt legyen a meghosszabbítás. Az ügyfél tájékoztatása érdekében előírja a törvény, hogy kérelemre indult eljárás esetén az elintézési határidő meghosszabbításáról az ügyfelet értesíteni kell. A feltételek fennállása esetén is csak egy ízben lehet ezzel a lehetőséggel élni. A törvény azt is meghatározza, hogy legfeljebb harminc nappal hosszabbítható meg a határidő. Ez a maximális időpont, amelyen belül az érdemi döntést meg kell hozni.  
A 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet 42. § (1) bekezdése szerint a külföldről származó használt, valamint a magánforgalomban behozott új járművet akkor lehet forgalomba helyezni és nyilvántartásba venni, ha a vámhatósági engedélyt az ügyfél csatolta a kérelméhez, és igazolja a jármű jogszerű megszerzését és származását. 
A közlekedési nyilvántartás közhitelességéhez fűződő fontos társadalmi érdekek, a tulajdonjog védelme és a lopott gépjárművek nemzetközi forgalmának visszaszorítása indokolttá teszik a külföldről származó gépjárművek fokozott ellenőrzését. Ennek végrehajtása azonban csak a jogszabályi keretek között, a jogszabály által megengedett módon történhet.
A külföldön vásárolt gépkocsi törzskönyvének kiállításához a hivatkozott jogszabály a jármű származásának ellenőrzését is előírja. A rendelet 42. § (5) bekezdése alapján a Hivatal az ellenőrzés elvégzéséhez igénybe veheti az illetékes rendőrhatóságot, valamint a rendelkezésére álló külföldi nyilvántartásokat.
A Közlekedési Nyilvántartó Osztálytól kapott tájékoztatás szerint a származás ellenőrzését nem a Hivatal, hanem külső cégek végzik. A panaszos gépkocsijának származás ellenőrzése az Egyesült Államok körözési nyilvántartásaiból a konkrét információt beszerző MGA 96. Kft. késedelme miatt húzódott el. A tájékoztatás szerint az ellenőrzés eredményét csak a közreműködő Kft. nyilatkozata igazolta. 
A hatályos jogszabályok szerint Magyarországon a körözési információs rendszer működtetése a rendőrség feladata. A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény alapján a nyilvántartás adatai összekapcsolhatók a körözött járművek és okmányok nyilvántartásával. A rendőrség jogosult a nemzetközi együttműködés keretein belül a külföldi információs rendszereket működtető hatóságoktól tájékoztatást kérni a leggyorsabb adattovábbítási úton, amit a nemzetközi rendőri szervezetekkel (Interpol, Europol) fenntartott hivatalos kapcsolatok általában lehetővé tesznek.  
A nemzetközi ellenőrzési és adattovábbítási együttműködés kereteit tovább szélesíti a közúti közlekedési nyilvántartásról, illetve az Európai Unió bűnüldözési információs rendszere és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete keretében megvalósuló együttműködésről és információcseréről szóló törvény módosításáról szóló törvényjavaslat (T/1665). Eszerint a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal a külföldről behozott használt járművek első magyarországi forgalomba helyezése során a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ útján a nemzetközi körözési nyilvántartásból a körözés tényére vonatkozó adatot igényelhet a jármű ellenőrzése érdekében.
A jogszabályban engedélyezett eljárás és az alkalmazott gyakorlat közötti eltérés veszélyezteti a jogbiztonságot, a vizsgált ügyben pedig sértette az államigazgatási eljárás szabályait.  
A gépkocsi vámkezelése (január 17.) és a törzskönyv postázása között (július 26.) több mint hat hónap, a származás ellenőrzés kezdeményezése és az eljárás lezárása között négy hónap telt el, amely idő alatt a panaszos a tulajdonosi jogait nem, vagy csak korlátozott mértékben gyakorolhatta.
A 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet származás ellenőrzésre vonatkozó előírásai alapján kivétel nélkül, valamennyi külföldről behozott gépkocsi esetében el kell végezni az ellenőrzést - ami a kapott információk szerint általában külső közreműködő cég bevonásával valósul meg -, függetlenül attól, hogy az ügyfél által benyújtott, a jogszerű megszerzést igazoló okiratokkal összefüggésben felmerült-e valamilyen visszaélés gyanúja vagy sem. A szabályozás indokolatlan terheket ró a Hivatalra, ezáltal veszélyezteti a törvényes eljárási szabályok betartását, továbbá a rosszhiszeműség vélelmének általánosításával - amely ellentétes az államigazgatási eljárási törvény alapelveivel - minden ügyfél részére joghátrányt okoz, részben a többletköltségek, részben a törzskönyv kiadásának elhúzódása miatt. A rendelet még utalásszerűen sem érinti a jogorvoslat lehetőségét. (Az Áe. szerinti eljárás legfeljebb a jogban járatosabb ügyfelek részére jelent útbaigazítást.)
A korábbi 48/1997 (VIII.26.) BM rendelet szerint a hatóság csak abban az esetben rendelkezett további ellenőrzésről, ha a jármű tulajdonosa annak eredetét kétséget kizáróan nem tudta igazolni, vagy a már forgalomba helyezett jármű eredetéhez kétség fért. A rendőrhatóság a külföldről származó használt jármű törzskönyvének kiadását az ellenőrzés végrehajtásáig, de legfeljebb 6 hónapra felfüggeszthette. A jármű forgalomba helyezésének megtagadása során az eljáró hatóság köteles volt a megtagadás okát közölni, a megtagadásra okot adó hiányosságok, jogsértések miatt szükséges hatósági intézkedéseket megtenni, illetve az arra illetékes hatóságokat ennek érdekében megkeresni.
Az államigazgatási eljárásról szóló törvény rendelkezése szerint a közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik. A feladatok eredményes ellátását biztosító belső szervezeti megoldások, eljárások, intézkedések nem tartoznak a törvény hatálya alá, ezért a vizsgálat nem terjedt ki a forgalomba helyezés, illetve származás ellenőrzés folyamatának részleteire, az ugyanazon hivatal különböző osztályai közötti levelezések időszükségleteire, a származás ellenőrzés során beszerzett adatok hitelességéért való felelősség kérdésére. 
A vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal az államigazgatási eljárási törvényben megszabott ügyintézési határidő jelentős túllépésével sértette az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiság fontos elemét képező jogbiztonságot, valamint a panaszosnak a tulajdona feletti szabad rendelkezéshez fűződő jogát is.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a belügyminiszternek, hogy tekintse át a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet származás ellenőrzésre vonatkozó szabályait.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetője vizsgálja meg a külföldről behozott gépjárművek származás ellenőrzésének ügymenetét az államigazgatási eljárási határidő betarthatósága szempontjából és tegye meg a határidő túllépés elkerüléséhez szükséges intézkedéseket.
Kérem, hogy ajánlásommal és kezdeményezésemmel kapcsolatos állásfoglalásukról, intézkedéseikről az Obtv. hivatkozott rendelkezései alapján adjanak tájékoztatást.

Budapest, 2003. március 4.

Takács Albert