OBH 2974/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Nagy Tiborné 
Az eljárás megindulása
Az Országgyűlési Biztosok Hivatala panaszirodáján személyesen megjelent panaszos szóban előterjesztett, majd írásban megismételt beadványában a helyi önkormányzat jegyzőjének elhúzódó eljárását kifogásolta. A szomszédaitól átfolyó szenny- és csapadékvíz ügyében kért a jegyzőtől intézkedést, amely 1999 nyara óta nem vezet eredményre.
Vizsgálatomat az Alkotmány 2. §-ában deklarált, a jogállamiság részét képező jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog, a 13. § (1) bekezdésében biztosított, a tulajdonhoz való jog, valamint a 18. §-ában foglalt, az egészséges környezethez való jog megsértésének gyanúja miatt indítottam.
A jegyzőtől kértem az ügyben keletkezett iratok megküldését és tájékoztatást.    
Alkalmazott jogszabály
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
•	1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
•	72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról
A megállapított tényállás
A panaszos kétoldali szomszédjától az ingatlanára átfolyó csapadékvíz és az átszivárgó szennyvíz ügyében kérte a jegyző intézkedését 1999-ben.
Ekkor a jegyző mindkét szomszédot kötelezte a csapadékvíz szabályszerű elhelyezésére. Ezt követően azonban 2001 augusztusáig nem történt semmi, holott az ÁNTSZ Kisvárda Városi Intézete 2000 márciusában, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal (KH) 2000 júniusában felszólította a jegyzőt az intézkedésre. Sem a kötelezettek nem tettek eleget a hatósági határozatnak, sem a jegyző nem intézkedett a végrehajtásra. 
2001 novemberében a jegyző ismét kötelezte a szomszédokat gyakorlatilag ugyanarra, amire 1999-ben is, kiegészítve azzal, hogy a szennyvíztárolók megszüntetésével kössenek rá a közcsatornára.
Mindkét szomszéd fellebbezett.
Az egyik „A” szomszéd fellebbezésére a KH mint másodfokú hatóság megsemmisítette a jegyző határozatát, és új eljárásra utasította őt, mert az elsőfokú vízügyi szakhatósági állásfoglalást a másodfokú szakhatóság szintén megsemmisítette.
Az új eljárásra a jegyző is késve intézkedett, és a vízügyi szakhatóság sem teljesítette több hónapig a saját felettes szervének az utasítását. Így az új eljárásban az elsőfokú határozat csak 2002. december 9-én született meg. A kötelezett a határozatot ismét megfellebbezte. A másodfokú eljárás még folyamatban van, mivel a Környezetvédelmi Főfelügyelőség mint másodfokú szakhatóság állásfoglalása kiadásához határidő módosítást kért.
A „B” szomszéd fellebbezésére a KH csak a teljesítési határidőt változtatta meg. A kötelezett időközben a szennyvízvezetékével a közcsatornához csatlakozott, ezzel részben teljesítette a kötelezettségeit. A csapadékvíz elvezetését változatlanul nem oldotta meg, ezért őt a jegyző 2002 májusában pénzbírsággal sújtotta. További végrehajtási cselekmény nem történt.
A panaszos 2003 áprilisában jelezte hivatalomnak, hogy a csapadékvíz változatlanul átfolyik mindkét telekről az övére.
A vizsgálat megállapításai
A panaszos 1999 óta folyamatosan kéri a közigazgatás intézkedését azért, hogy az ingatlanát, lakóházát fenyegető állapot megszűnjön, a szomszéd ingatlanokról a szenny- és csapadékvíz átfolyását akadályozzák meg. Ez a mai napig nem vezetett eredményre.
Megállapítottam, hogy a jegyző a panasz felmerülésekor (1999-ben) vízügyi hatáskörében eljárt, de csak a csapadékvíz-elvezetés szabályossá tételére intézkedett. Azonban még ennek a részbeni rendezést szolgáló kötelezésének sem szerzett érvényt, 2001-ben úgy rendelkezett ismételten a csapadékvíz-elvezetésről, mintha annak az 1999-es előzménye nem is lett volna.
Az „A” szomszéd ügyében megállapítottam továbbá, hogy az új eljárásra utasítás, és annak tényleges teljesítése között 2002. áprilistól decemberig nyolc hónap telt el. Ebben csak részben állapítható meg a jegyző mulasztása, mivel a Felső-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság megkeresését és sürgetését követően, három hónap alatt adta meg az új szakhatósági állásfoglalását.
Mivel a másodfokú eljárás folyamatban van, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  16-18. §-a alapján az eddigi érdemi és a várható döntést nem érintve, csak azt állapítom meg, hogy az „A” (szomszéd ingatlantulajdonos) kötelezett ügyében a 4 év óta húzódó eljárás; az első (1999-es) határozat végre nem hajtása, hajtatása; az új eljárás késedelmes megindítása a panaszos alkotmányos jogaival kapcsolatos visszásságot okozott.
Az eljárás elhúzódása sérti a jogbiztonság követelményét és a panaszosnak a tisztességes eljáráshoz való jogát.
Azt, hogy a tulajdonjogát és az egészséges környezethez való jogát sérti-e, csak a másodfokú eljárás lezárultát követően lehet megállapítani. Az ügyben eddig keletkezett hatósági döntések alapján a panaszos ezen jogai az eljárásban érvényesíthetők, ezért erre nézve kezdeményezéssel nem élek.
A „B” szomszéd ingatlantulajdonos ügyében megállapítottam, hogy ő a szennyvízbekötésre vonatkozó kötelezettséget teljesítette. Ezzel a közegészségügyi fenyegetettség az ő ingatlana felől megszűnt, a panaszosnak az egészséges környezethez való joga nem sérült. A kötelezett a csapadékvíz elvezetését, saját telkén belül való elhelyezését csak részben oldotta meg, és erre a jegyző csak egy ízben kísérelte meg – bírság kiszabásával – rábírni.
A rendelkezésemre álló iratokból azt állapítottam meg, hogy az ereszcsatornák felszerelésével a kötelezettség nagyobb hányadát teljesítette a „B” szomszéd. Ezért és az utóbbi aszályos évek következtében ebből az irányból számottevő fenyegetettséggel már nem kell számolni, így a tulajdonhoz és az egészséges környezethez való joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.
Azonban azt igen, hogy az eljárás lezáratlansága, a teljes körű végrehajtás hiánya a jogbiztonságot sértő visszásságot okoz.
Kezdeményezem ezért, hogy a jegyző intézkedjék
•	az „A” szomszéd ügyében a megszülető másodfokú határozatnak megfelelően;
•	a „B” szomszéd csapadékvíz-elvezetésének ügyében a teljes körű végrehajtásra.
A jövőben tartsa meg az eljárási határidőket; a jogerős és végrehajtható határozatok végrehajtását rendelje el és ne új kötelezést adjon ki.
Felkérem a Felső-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság vezetőjét, hogy a jövőben a szakhatósági állásfoglalását a jogszabályban meghatározott határidőn belül adja meg.

Budapest, 2003. május 19.

Lenkovics Barnabás