Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

J E L E N T É S
az OBH 2931/2002. számú ügyhöz

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában sérelmezte a Fővárosi Kerületek Földhivatalának (Földhivatal) eljárását és a hivatal egyes munkatársainak - ügye intézésére során tanúsított - magatartását. 

A beadvány alapján az jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 57. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.

Panaszos beadványának megküldésével a Fővárosi Földhivatal vezetőjét vizsgálat lefolytatására és tájékoztatásra kértem fel.

Megállapított tényállás

A - 1102. Budapest, Hölgy u. 14. szám alatti - 38950. helyrajzi számú ingatlant (ingatlan forgalmazási céllal) vásárló a Budapesten 2001. október 19-én kelt írásba foglalt meghatalmazása meghatalmazottat (panaszost) arra jogosította fel, hogy az említett helyrajzi számú ingatlannal kapcsolatos "... bejelentési és átírási ügyekben az állami és önkormányzati szerveknél, valamint a közműveknél helyettem eljárjon."

Panaszos állítása szerint az ingatlan tulajdonjogának bejegyzéséhez szükséges iratokat 2001. november 20-án, illetve 21-én személyesen adta be a földhivatalhoz, az illetékről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 23/A. §-a (1) bekezdésében foglalt nyilatkozatot azonban "pótlólagosan" 2001. november 29-én ajánlott levélben küldte meg a földhivatalhoz. 

Panaszos sérelmezte, hogy általa a földhivatalhoz benyújtott iratokat a földhivatal a már említett Itv. 23/A. § (1) bekezdésében foglalt nyilatkozat kivételével továbbította illeték kiszabás végett a Fővárosi Önkormányzat Főpolgármesteri Hivatala Fővárosi Illetékhivatalához (Illetékhivatal). Panaszos állítása szerint a már említett nyilatkozat földhivatal részéről az illetékhivatalhoz történő továbbításának elmulasztása miatt az illetékhivatal a 366907-01-2001. ügyszámú fizetési meghagyásával 3.200.000 Ft, (10 %) illetékelőleg megfizetésére kötelezte a tulajdonszerzőt, míg az említett, de a földhivatal által az illetékhivatal részére továbbítani elmulasztott nyilatkozat figyelembevételével a kiszabásra kerülő illetéket nem 10 %-os, hanem 2 %-os kulcs figyelembevételével (640.000 Ft) kellett volna megállapítani.

Panaszos a - 2002. március 14-én kelt, már említett fizetési meghagyás ellen a törvényes határidőben fellebbezéssel élt, s mivel fellebbezésére "... 2002. május elejéig nem érkezett válasz" személyesen kereste fel az illetékhivatal ügyintézőjét, aki egyebek mellett arról tájékoztatta, hogy: a földhivatal "... a földhivatalhoz benyújtott iratokból kizárólag az adásvételi szerződést küldi meg - ez többéves gyakorlat - és minden illeték kiszabás esetében a földhivatal így jár el", illetve, hogy "nyilatkozat" hiányában fellebbezését kénytelen volt elutasítani. Az illetékhivatal ügyintézője panaszosnak azt tanácsolta, hogy a földhivataltól szerezze be - az általa oda már benyújtott továbbértékesítésről szóló nyilatkozat érkeztetési bélyegzővel ellátott hitelesítési másolatát -, s azt nyújtsa be az illetékhivatalhoz. 

Panaszos - állítása szerint - 2002. május 22. napján délelőtt megjelent a földhivatalnál, ahol megkísérelte az általa már korábban benyújtott, de a földhivatal által illetékhivatalhoz továbbítani elmulasztott nyilatkozat érkeztetési bélyegzővel ellátott példányának megszerzését, és az ügy irataiba való betekintést. A földhivatali ügyintéző az iratokba való betekintést meghatalmazás felmutatásától tette függővé, s az említett nyilatkozat kiadására vonatkozó kérését nem teljesítette. 

Mivel panaszos ügyintézése eredménnyel nem járt, távbeszélőn tájékoztatta a földhivatal vezető helyettesét arról, hogy "... a földhivatal hibájából elmaradt hitelesített iratot akar beszerezni, s ehhez a segítségét kéri." Panaszos állítása szerint "... segítség helyett goromba és törvénytelen elutasítást" kapott a hivatal vezető helyettesétől. Ez alkalommal a hivatal helyettes vezetője azt is kijelentette: "Nem tudja, hogy az illetéktörvény az adásvételi szerződésen kívül más iratok megküldését írná elő a földhivatal részére, egyébként is ez a gyakorlat. A törvény szövegét jelenleg nincs módjában számítógépen megnézni, mivel az emeleten áramszünet van." Az iratokba való betekintés engedélyezését elutasító munkatársa magatartását pedig törvényesnek minősítette, és arról tájékoztatta panaszost, hogy további problémájával forduljon az ügyfélszolgálat vezetőjéhez. Panaszos - állítása szerint - a földhivatal ügyfélszolgálatának vezetőjét számtalan telefonhívás ellenére sem érte el, ezt követően fordult beadványával az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. 

Megkeresésemre végzett vizsgálata alapján a földhivatal felettes szervének - a Fővárosi Földhivatalnak - a vezetője arról tájékoztatott, hogy a már hivatkozott ingatlan adásvételi szerződés 2001. október 17. napján kelt, továbbá, hogy   panaszos az ingatlan tulajdonjogának bejegyzéséhez és az illeték megállapításához szükséges iratokat 2001. november 20-án, illetve 21. napján csak részben nyújtotta be a földhivatalhoz, melyet ott a 260301. számon iktattak. Az illeték megállapításához szükséges egyéb iratokat (Itv. 23/A. § szerinti iratokat) ajánlott küldeményként 2001. november 29-én pótlólag küldte meg panaszos a földhivatalnak. Ez utóbbiak továbbítását más iratokkal együtt a földhivatal, csak a Fővárosi Földhivatal vezetőjének - az országgyűlési biztos kezdeményezésére végzett - vizsgálata alkalmával történt megtalálása után, 2002. szeptember 11-én továbbította az illetékhivatal részére. A Fővárosi Földhivatal vezetőjének vizsgálata azt is feltárta, hogy a földhivatal munkatársai a törvényi rendelkezések és az ezeken alapuló előírások figyelmen kívül hagyásával járnak el az iktatási munkában, az illetékhivatallal való kapcsolattartásban. A földhivatal munkatársai elmulasztják iktatáskor az ügyfelek által a szerződések mellékleteként beadott különböző okmányok számítógépen történő rögzítését. A földhivatal illetékcsoportjának ügykezelői "gyakorlatilag nem is tudják, hogy a szerződésekhez csatolt mellékleteket be kell küldeni" az illetékhivatalhoz, az általuk készített listák nem felelnek meg az okmányszerűségnek, azok alapján nem lehet visszakeresni az iratok felszereltségét, nem tudják biztosítani az okmányok naponkénti és biztonságos eljuttatását az illetékhivatalhoz. Az illetékhivatal részére a 8 napon belül kötelezően továbbítandó iratok szállítása a földhivatalnál nem megoldott, mint ahogy a naponkénti szállítás sem, előfordul többhetes kimaradás is. Az illeték kiszabáshoz szükséges iratok az illetékhivatal részére nem a jogszabályi előírásoknak megfelelően - és nem az előírt határidőn belül - kerülnek megküldésre. Az ügyek intézésével foglalkozó dolgozók nincsenek teljesen tisztában a munkájukkal kapcsolatos törvényi előírásokkal. Az ügyfelek kiszolgálásának színvonala nem megfelelő. A munkaköri leírások nem a ténylegesen ellátott feladatokat tartalmazzák, s a felelősségi viszonyok sem mindenkor fogalmazódnak meg világosan. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az Alkotmány 2. § (1) bek kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".

Az Alkotmány 57. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el".

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (Inytv.) 25. §-ának (2) bekezdése szerint "Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az Áe. rendelkezéseit kell alkalmazni."

Az Inytv. 26. §-ának (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A kérelmet a bejegyzés alapjául szolgáló szerződés (jognyilatkozat) keltétől számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani. Ha a szerződés (jognyilatkozat) létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése vagy - ide nem értve a földhivatali engedélyt - hatósági jóváhagyás szükséges, a kérelmet a beleegyezéstől, illetve a jóváhagyástól számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani."

A (3) bekezdés rendelkezései szerint "A bejegyzés iránti kérelem benyújtására meghatározott határidő elmulasztása esetén az illetékekről szóló törvény szerinti mulasztási bírságot kell fizetni."

A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A kérelemhez csatolni kell a bejegyzés alapjául szolgáló okiratot, valamint annak két másolatát, amelynek tartalmaznia kell az okiratra vezetett záradékot (jóváhagyást, igazolást stb.) is, továbbá a bejegyzéshez és az illeték megállapításához szükséges egyéb iratokat."

Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 23/A. § (1), (2) bekezdése szerint 
"(1) Ingatlan tulajdonjogának cégjegyzék, illetve vállalkozói igazolvány alapján az illetékkötelezettség keletkezésekor a főtevékenysége szerint ingatlanforgalmazásra jogosult vállalkozó, ha a vagyonszerzés illetékkiszabásra bejelentésekor tett nyilatkozata szerint az ingatlant továbbeladás céljából vásárolta, és az illetékkötelezettség keletkezésekor ingatlanok pénzügyi lízingjét főtevékenységként végző vállalkozó, ha a vagyonszerzés illetékkiszabásra bejelentésekor tett nyilatkozata szerint az ingatlant pénzügyi lízingbeadás céljából vásárolta (a továbbiakban együtt: vállalkozó), továbbá az ingatlanalap által történő megszerzésekor az illeték mértéke az ingatlan - terhekkel nem csökkentett - forgalmi értékének 2%-a.
(2) A főtevékenységként folytatott ingatlanforgalmazást a vállalkozó cégbizonyítvánnyal, illetve vállalkozói igazolvánnyal, az ingatlanalap-kezelői tevékenységre jogosultságot az alapkezelő az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet által kiadott engedéllyel igazolja."

Az Itv. 92. §-ának (1), illetve (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy 
"(1) A földhivatal az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés végett benyújtott szerződés (okirat) iktatószámmal ellátott és hitelesített másolatát az illetékkiszabáshoz szükséges és rendelkezésre álló egyéb iratokkal - ideértve a 26. § (9) bekezdésében meghatározott nyilatkozatot is - együtt az érkezését követő nyolc napon belül kísérőjegyzékkel továbbítja az illetékhivatalhoz. A kísérőjegyzék átadása történhet számítógépes adathordozón is.
(2) A földhivatal az ingatlan-nyilvántartási eljárás befejezését követően a tulajdonjog, illetve vagyoni értékű jog bejegyzéséről, törléséről szóló, illetve a bejegyzési kérelmet elutasító határozatát megküldi az illetékhivatalnak. A határozathoz csatolja az illetékkiszabáshoz szükséges olyan iratokat, melyek az (1) bekezdésben meghatározott időpontban még nem álltak rendelkezésére."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 27. § (2) bekezdése azt rendeli, hogy "A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány."

A vizsgálat feltárta, hogy panaszos az Inytv. 26. § (4) bekezdésben foglalt rendelkezéstől eltérően a bejegyzés iránti kérelem földhivatalhoz történő benyújtásakor (2001. november 20., 21.) nem csatolta az iratokhoz "... az illeték megállapításához szükséges egyéb iratokat". Konkrétan az Itv. 23/A. § (1) bekezdésben foglalt nyilatkozatot, illetve a (2) bekezdésben említett igazolás  benyújtását panaszos csak egy héttel később, 2001. november 29-én pótolta. E körülmény azonban nem jelent felmentést a földhivatalnak azon törvényi kötelezettségének teljesítése alól, hogy a panaszos által pótlólag (az illeték kiszabásához szükséges) benyújtott egyéb iratot, az Itv. 92. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezésnek megfelelően megküldje az illetékhivatalnak. E kötelezettségének határidőben való teljesítését a földhivatal elmulasztotta, s ezt csak az országgyűlési biztos kezdeményezésére - a Fővárosi Földhivatal vezetője által végzett vizsgálat alapján és időpontjában - teljesítette. A földhivatal az Áe. 27. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettségét sem tett eleget. A Fővárosi Földhivatal vezetője által elrendelt vizsgálat alapján az is megállapítható, hogy egyes köztisztviselők - a földhivatal mulasztása miatt - fegyelmi  vétség elkövetésével alaposan gyanúsíthatók. A vizsgálat megállapította, hogy a hivatal mulasztása sérti panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát, ugyanakkor a hivatal eljárása panaszos tisztességes eljáráshoz való jogának sérelmét is eredményezte, mely az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő. 

Arra is tekintettel, hogy vizsgálatom lezárását megelőzően a hivatkozott alkotmányos jogokkal összefüggésben a földhivatal az általa előidézett visszásságot a Fővárosi Fölhivatal vezetője által végzett vizsgálat alkalmával 2002. szeptember 11. napján megszüntette - azáltal, hogy e napon a törvényes határidőben megküldeni elmulasztott iratokat az illetékhivatalnak megküldte - ajánlást nem teszek.

Kezdeményezés

Kezdeményezem a Fővárosi Földhivatal vezetőjénél a földhivatal mulasztásáért felelős köztisztviselők fegyelmi felelősségre vonására irányuló eljárás megindítását. 

Felkérem a Fővárosi Földhivatal vezetőjét, hogy a fegyelmi eljárás megindításával kapcsolatos álláspontjáról - törvény eltérő rendelkezése hiányában - jelentésem kézhezvételét követő 60 napon belül, az eljárás eredményéről pedig annak befejezését követő 30 napon belül írásban tájékoztatni szíveskedjék.

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Fővárosi Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

B u d a p e s t , 2002. szeptember "      "

                                                                                                 Lenkovics Barnabás