OBH 2836/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Az eljárás megindulása
L.J. elítélt állampolgári jogait súlyosan sértő hatósági eljárás miatt hivatalomtól vizsgálat lefolytatását és állásfoglalás kiadását kérte.
64 éves, súlyos rákbeteg panaszost a Legfelsőbb Bíróság bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen négy évi szabadságvesztésre ítélte. A másfél évig húzódó büntetőeljárás során panaszos szabadlábon védekezhetett. A jogerős ítélet meghozatalát követően, a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésekor azonnal kérte büntetésének félbeszakítását. Hivatalomhoz intézett beadványában sérelmezte, hogy kérelmére választ nem kapott. Elkeseredett hangvételű levelének végén azt a vágyát fejezte ki, hogy életének hátralévő részét szeretné családtagjai közelségében tölteni.
A panasz alapján az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamisággal, az 54. § (1) bekezdésében foglalt emberi méltósághoz való és a 70/D. § (1) bekezdésében biztosított lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
A megállapított tényállás
Panaszos őrizetbe vételére 2002. március 7-én került sor, majd ugyanezen a napon panaszost a Bács-Kiskun Megyei Büntetésvégrehajtási Intézetbe fogadták be. Panaszos felesége már az őrizetbe vétel napján kérte a büntetés félbeszakítását három hónapra. Közben rosszindulatú daganatos megbetegedése miatt a fogvatartottat - 2002. március 11-én - a Büntetésvégrehajtás Központi Kórházába szállították át. A felesége által beadott kérelemről tájékoztatták panaszost is, aki úgy nyilatkozott, hogy ő is kéri büntetése félbeszakítását. A kérelemmel kapcsolatban a kórház főigazgató orvosa azt az álláspontját fejtette ki, hogy a fogvatartott gyógykezelése a büntetésvégrehajtás szervezetrendszerén belül biztosítható, ezért a félbeszakítást nem javasolja.  A büntetésvégrehajtás országos parancsnoka a döntés meghozatala előtt a BVOP Egészségügyi Főosztályának véleményét is kikérte. Az Egészségügyi Főosztály véleménye szerint panaszos súlyos betegségének ténye kétségtelen, mindazonáltal kivizsgálása és gyógykezelése büntetés-félbeszakítás nélkül, a büntetésvégrehajtás keretein belül teljes mértékben biztosítható. A főosztály véleménye alapján az országos parancsnok a kérelmet 2002. május 6-án elutasította. Az elutasító határozatot panaszos aláírásával igazoltan 2002. május 22-én átvette.
Panaszos leánya még 2002. május 10-én újabb büntetésfélbeszakítási kérelmet nyújtott be. A félbeszakítási kérelmet a BVOP ismételt véleményezésre megküldte a Központi Kórház főigazgató főorvosának. A főorvos a megkeresésre arról tájékoztatta a hatóságot, hogy panaszos a gyógykezelést, az orvosi vizsgálatok elvégzését illetően nem együttműködő, a szükséges vizsgálatoknak nem veti alá magát, a javasolt operációt elutasítja. A főorvos a félbeszakítást továbbra sem javasolta. 2002. június 10-én a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnoksága a kérelmet ismételten elutasította. A határozatot panaszos aláírásával igazoltan július 19-én átvette. Az elutasító határozat ellen panaszos felesége panaszt nyújtott be  az Igazságügyi Minisztériumnál. A minisztérium a panaszt mint megalapozatlant elutasította.
Az illetékes szervek megkeresését követően tájékoztatást kértem panaszos egészségi állapotáról is, így tudomásomra jutott, hogy panaszos egészségügyi statusa romlott. Egészségi állapota miatt 2002. július 3-án a Nagyfai Krónikus Utókezelő Részlegbe szállították át. A Nagyfai Országos Büntetésvégrehajtási Intézetből megszervezték sebészeti és urológiai szakvizsgálatát. A vizsgálat során daganatot találtak veséjében is, melynek műtéti eltávolítását javasolták. A műtétbe panaszos nem egyezett bele.
Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok
•	Alkotmány
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
•	A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény
•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
•	A büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. tvr.
•	A szabadságvesztés és előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII.12.) IM rendelet
•	A fogvatartottak egészségügyi ellátásáról szóló 5/1998. (III.6.) IM rendelet
•	Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
A vizsgálat megállapításai
A szabadságvesztés végrehajtása az elítélt személyi családi körülményei, egészségi állapota miatt félbeszakítható. A félbeszakítás tárgyában a döntés attól függően, hogy a kérelem milyen időtartamra szól a büntetésvégrehajtási intézet parancsnokának, az országos parancsnoknak vagy az igazságügyminiszternek a hatáskörébe tartozik. A félbeszakítást egy évben 10 naptól három hónapig az országos parancsnok, ez alatt a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka, e felett az igazgságügyminiszter engedélyezheti.
A rendelkezésemre bocsátott orvosi dokumentáció alapján megállapítható, hogy panaszos kétséget kizáróan áttétes, rosszindulatú daganatos megbetegedésben szenved. Panaszos tekintettel arra, hogy az Alkotmányban deklarált lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga a szabadságvesztés végrehajtása alatt nem korlátozott, jogosult  az egészségi állapotának megfelelő egészségügyi ellátásra. A fogvatartottak egészségügyi ellátását elsősorban a fogvatartó büntetésvégrehajtási intézet, illetve  a Büntetésvégrehajtás Központi Kórháza, annak a Nagyfai Országos Büntetésvégrehajtási Intézetben működő Krónikus Utókezelő Részlege, valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet biztosítja. A fogvatartott tehát elsősorban az említett egészségügyi szervek által nyújtott ellátást jogosult és köteles igénybe venni. Külső, a büntetésvégrehajtás szervezetrendszerén kivüli ellátás igénybevételére a fogvatartottnak csak akkor van lehetősége, ha gyógykezelése a büntetésvégrehajtás keretein belül nem megoldható.
A beteg fogvatartottat a bv. orvos köteles egészségi állapotáról felvilágosítani, neki tájékoztatást adni a tervezett orvosi beavatkozások szükségességéről, kockázatáról, valamint arról, hogy a szükségesnek ítélt vizsgálat vagy beavatkozás elmaradása milyen következményekkel járhat egészségi állapotára nézve. Panaszos orvosi tájékoztatása egészségi állapota vonatkozásában minden esetben kimerítő volt, így a büntetésvégrehajtás egészségügyi szolgálatát mulasztás nem terheli.
Az elítélt egészségi állapota miatt előterjesztett félbeszakítási kérelem elbírálása során az eljáró hatóságnak vizsgálnia kell a fogvatartott egészségi állapotát és azt, hogy gyógykezelése mennyire biztosítható a büntetésvégrehajtás keretein belül. Mindkét félbeszakítási kérelem benyújtásának időpontjában panaszos onkológiai státusza - mivel panaszos a teljes körű kivizsgálásba nem egyezett bele - még nem volt tisztázott. Bár panaszos az Alkotmányban deklarált önrendelkezési joga keretében az egészségügyi ellátást visszautasíthatja, a gyógykezelésben való részvételt megtagadhatja, és ebben a jogában csak életveszélyes állapot esetén - jelen esetben csak ez a körülmény merülhet fel - korlátozható,  passzív magatartása mégis oda vezetett, hogy a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnoksága jogszerűen tagadta meg a félbeszakítási kérelem teljesítését. A BVOP eljárása ebben a vonatkozásban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott.
A büntetésfélbeszakítási kérelem elbírálását megelőző hatósági eljárást vizsgálva mulasztást csak  panaszos értesítésének elmaradásában állapítottam meg. A félbeszakítási kérelmet az eljáró hatóságnak a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül kell elbírálnia. Ez az elbírálási határidő indokolt esetben további 30 nappal meghosszabbítható, a határidő meghosszabbításáról azonban a kérelem előterjesztőjét és a kérelem által érintetteket a hatóságnak értesítenie kell. Az első büntetésfélbeszakítási kérelem tárgyában az érdemi döntést előkészítő eljárásban a BVOP a határidő meghosszabbításáról panaszost nem értesítette. Az eljárási hiba miatt ajánlást nem teszek, de kérem a büntetésvégrehajtás országos parancsnokát, hogy a jövőben fordítson fokozottabb figyelmet a fogvatartottak szabályszerű értesítésére.
Az előterjesztett félbeszakítási kérelmek elbírálása óta panaszos az orvosi vizsgálat elvégzésébe beleegyezett, így onkológiai statusa is tisztázódott. Az orvosi vélemény szerint  romló egészségi állapota miatt panaszos megfelelő egészségügyi ellátásához az Országos Onkológiai Intézet és a Szegedi Egyetemi Klinika bevonása szükséges. Ez a körülmény indokolttá teheti a büntetésfélbeszakítás engedélyezését. Indokolt esetben a félbeszakítás elmaradása panaszos emberi méltósághoz és lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga sérelmét idézheti elő.
Kezdeményezés
Az emberi méltósághoz és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének veszélye miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében foglalt jogomnál fogva a következő kezdeményezést teszem:
Kérem a Nagyfai Országos Büntetésvégrehajtási Intézet parancsnokát, vizsgálja meg, hogy panaszos jelenlegi egészségügyi állapota alapján fennállnak-e a büntetésfélbeszakítás engedélyezését megalapozó körülmények, és amennyiben igen, akkor kezdeményezze a félbeszakítást.

Budapest, 2002. december 11.

Takács Albert