2511/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása:
A IV. kerületi Rendőrkapitányság fogdáján előzetes letartóztatásban levő panaszos beadványában az ellene nyomozást folytató rendőri szerv eljárását sérelmezte. Állítása szerint őrizetbe vételéről nem értesítették a feleségét; az ügyvédjének írt levelet pedig csak egy hónap múlva kézbesítették. Kifogásolta továbbá, hogy az áprilisi országgyűlési választásokon nem szavazhatott.
Az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a XII. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét a panaszban foglaltak kivizsgálására és a vonatkozó iratok megküldésére kértem.
Érintett alkotmányos jogok:
•	Tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § /1/ bek.)
•	Védelemhez való jog (Alkotmány 57. § /3/ bek.)
•	Választójog (Alkotmány 70. § /1/ bek.)
Alkalmazott jogszabályok:
•	1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról (Be.):
4. § (3) A hatóságok tartoznak az eljárás résztvevőit jogaikról tájékoztatni és kötelességeikre figyelmeztetni.
6. § (1) A terheltet megilleti a védelem joga.
(2) A hatóságok kötelesek biztosítani, hogy az, akivel szemben a büntetőeljárást folytatják, az e törvényben meghatározott módon védekezhessék.
(3) A terhelt érdekében az eljárás bármely szakaszában védő járhat el. A terhelt az eljárás megindításától kezdve védőt választhat.
•	1997. évi C. törvény a választási eljárásról:
89. § (1) Az a választópolgár, aki a szavazás napján lakcímétől távol van, a lakcíme szerint illetékes helyi választási iroda vezetőjétől kért igazolással azon település helyi választási irodájának vezetőjétől - vagy a szavazás napján szavazatszámláló bizottságától - kérheti a névjegyzékbe való felvételét, ahol a szavazás napján tartózkodik. Az igazolás alapján a választópolgár azon a településen szavazhat, ahol tartózkodik.
(2) Az igazolás kiadásakor a lakcím szerint illetékes helyi választási iroda vezetője a választópolgárt egyidejűleg törli a névjegyzékből. Az igazolásban - a választópolgár nyilatkozata alapján - meg kell jelölni a települést, ahol a választópolgár szavazni kíván, és azt a névjegyzéken fel kell tüntetni. Az igazolás átvételét a választópolgár, illetőleg e célra szóló meghatalmazás alapján az általa megbízott személy az aláírásával elismeri.
(3) Az igazolás, valamint a személyazonosság és lakcím igazolására alkalmas igazolvány alapján a tartózkodási hely szerint illetékes helyi választási iroda vezetője vagy a szavazatszámláló bizottság a választópolgárt külön nyilvántartásba veszi. Az igazolást és a külön nyilvántartást a választási iratok között meg kell őrizni.
(4) Igazolást legkésőbb az első fordulót megelőző második napon lehet kiadni. Igazolást személyesen vagy meghatalmazott útján lehet kérni. Az igazolás ajánlott levélben is kérhető, feltéve, hogy az az illetékes helyi választási irodához legkésőbb az első fordulót megelőző 5. napon megérkezik. A levélben meg kell jelölni a települést, ahol a választópolgár szavazni kíván. A levélben kért igazolást a választópolgár számára az általa megjelölt címre tértivevénnyel kell megküldeni.
(5) Az igazolás kiadásához az igazolást kérő a nevét, személyi azonosítóját, lakcímét, annak a településnek a nevét, ahol a szavazás napján tartózkodik, továbbá azt köteles közölni, hogy az igazolást az első, a második vagy mindkét fordulóra kéri.
•	19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről:
6. § (1) A fogvatartott által írt, illetve a részére érkezett levelet - ha jogszabály másként nem rendelkezik - legkésőbb a második munkanapon továbbítani, illetve kézbesíteni kell.
6/A. § (1) A levelezés biztonsági ellenőrzésének célja a szökés, a bizonyítási eszközök megváltoztatásának vagy megsemmisítésének megakadályozása, újabb bűncselekmény, illetve a biztonságot sértő vagy veszélyeztető egyéb cselekmények elkövetésének a megelőzése, valamint a fogda rendjének, az őrzés, illetőleg a fogvatartás biztonságának a fenntartása.
(2) Az ellenőrzés a fogda biztonsági helyzetétől és a fogvatartott személyével kapcsolatban az (1) bekezdésben meghatározottak körében felmerült tényektől függően szúrópróbaszerűen vagy kellő rendszerességgel történhet. Az ellenőrzést a fogvatartásért felelős szerv képviselője végzi, indokolt esetben a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselőjének bevonásával. Az ellenőrzésről a fogvatartottat tájékoztatni kell.
(3) Az ellenőrzés kiterjedhet a levél felbontására, melynek célja annak megállapítása, hogy a levél tartalmaz-e a fogda, illetve a fogvatartás biztonságát, a büntetőeljárás, illetve a szabálysértési eljárás eredményességét veszélyeztető, vagy bűncselekmény elkövetésére utaló adatot, információt, vagy tárgyat. Az ellenőrzésnél technikai (vegyi) eszköz és különlegesen kiképzett kutya is igénybe vehető.
(4) A fogvatartottnak a hatóságokkal, a nemzetközi szervezetekkel és a védőjével, valamint a 3. § (5) bekezdésében meghatározott személyekkel való levelezése tartalmilag nem ellenőrizhető. Ha alapos indok merül fel arra, hogy a fogvatartott részére érkező levél nem a borítékon megjelölt feladótól származik, a levelet a fogvatartott jelenlétében - jegyzőkönyv egyidejű felvétele mellett - kell felbontani. Az ellenőrzés csak a feladó azonosítására szolgálhat.
(5) A levelezés ellenőrzése szempontjából nemzetközi szervezetnek azok a szervezetek minősülnek, amelyek tevékenysége az emberi jogok érvényesülésének a vizsgálatára kiterjed.
(6) Ha a tartalmilag ellenőrizhető levélről megállapítják, hogy a fogda, illetve a fogvatartás biztonságát veszélyeztető vagy bűncselekmény elkövetésére utaló adatot, információt vagy tárgyat tartalmaz, a levél nem továbbítható, illetőleg az a fogvatartottnak nem kézbesíthető.
6/B. § (1) A fogvatartott távbeszélő használatára a fogvatartást végrehajtó szerv lehetőségei szerint jogosult. A távbeszélő ellenőrzés mellett használható, az ellenőrzés tényéről a fogvatartottat tájékoztatni kell.
A vizsgálat megállapításai:
	A panaszost - lopás bűntettének alapos gyanúja miatt - 2001. december 7-én vették őrizetbe a XII. kerületi Rendőrkapitányságon. A kényszerintézkedés ellen a fogvatartott nem élt panasszal, valamint - a 152-2264/01.bü. számú határozat tanúsága szerint - nem kérte hozzátartozó értesítését. A kapitányságvezető tájékoztatása szerint a panaszos feleségét december 10-én telefonon értesítették az őrizetbe vételről, ezt azonban nem dokumentálták. Megállapítást nyert ugyanakkor, hogy a panaszos lakásán december 8-án tartott házkutatás alkalmával az eljáró nyomozók közölték a panaszos feleségével az őrizetbe vétel tényét.
	A fogvatartott által az ügyvédjének írt levél késedelmes továbbításával kapcsolatban a BRFK Hivatala a panaszosnak írt 2002. július 12-i levelében kifejtette, hogy a védőnek címzett és 2001. december 14-én kiadott levelet a IV. kerületi Rendőrkapitányság tévedésből a XII. kerületi Rendőrkapitányságnak küldte meg, noha a nem ellenőrizhető leveleket még az átvétel napján, a Magyar Postán keresztül dokumentáltan útba kell indítani. A fogvatartottak egyéb, ellenőrizhető levelei futárpostával érkeznek a fogvatartás helyéről a nyomozást folytató szervhez, ill. az ügy előadójához. A levél tartalmának ellenőrzésére pedig nem állapít meg határidőt a vonatkozó jogszabály (19/1995. BM rendelet), így a levelek kézbesítése több hetet vesz igénybe. A futár által továbbítandó levelekről - azok érkezéséről, ill. az ellenőrzés utáni kiadásáról - nem vezetnek nyilvántartást.
	Az előzetes letartóztatásban levő fogvatartott választójogának gyakorlásával kapcsolatban a BRFK Hivatala megállapította, hogy a panaszost nyilatkoztatták az országgyűlési választásokon való részvételi szándékáról, de "sajnálatos módon a szavazáson történő részvételhez szükséges igazolás az önkormányzattól késve érkezett meg." Mindez elkerülhető lett volna, ha a XII. kerületi Rendőrkapitányság korábban szerzi be a fogvatartott nyilatkozatát, azonban ezt a jogsérelmet már nem áll módjukban orvosolni.

	Vizsgálatom során - a kapott tájékoztatás és a rendelkezésre álló iratok alapján - a következőket állapítottam meg: 
Miután az őrizetbe vételi határozatból az derül ki, hogy a panaszos nem kérte hozzátartozója értesítését, az a tény, hogy a rendőrség később elmulasztotta dokumentálni az értesítés megtörténtét, nem eredményezett alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
	A fogvatartott által az ügyvédnek írt levél késedelmes kézbesítése révén a rendőrség eljárása nem okozott visszásságot a panaszos védelemhez való jogával összefüggésben. A gyanúsított a büntetőeljárás bármely szakaszában védőt hatalmazhat meg, a védő azonban csak a meghatalmazás birtokában járhat el. A december 12-én írt levél címzettje nem volt a panaszos meghatalmazott védője, a kirendelt védőjét pedig telefonon értesítették az eljárási cselekményekről.
	Megállapítottam ugyanakkor, hogy a panaszos szavazásra vonatkozó nyilatkozatának késedelmes beszerzése által a rendőrség eljárása visszásságot okozott az aktív választójoggal összefüggésben. Az országos rendőr-főkapitány 5/2002. (III. 13.) ORFK intézkedésének III. fejezete rögzítette a rendőrségi fogdákban fogvatartott személyek szavazásával összefüggő feladatokat. Az intézkedés 19. és 20. pontjai szerint a választójoggal rendelkező fogvatartotakat írásban nyilatkoztatni kell, hogy kívánják-e gyakorolni a választójogukat; valamint ki kell oktatni a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 89. §-ában foglalt igazolás beszerzésének módjára. A törvény 89. § (4) értelmében "az igazolás ajánlott levélben is kérhető, feltéve, hogy az a helyi választási irodához legkésőbb az első fordulót megelőző 5. napon megérkezik." A panaszost csak 2002. április 2-án nyilatkoztatták, hogy részt kíván-e venni az április 7-i (és 21-i) országgyűlési választásokon, a nyilatkozatot pedig másnap (április 3-án) küldték meg az illetékes jegyzőnek. Az április 3-án továbbított levél azonban legkorábban április 4-én érkezhetett meg a jegyzőhöz, aki így csak késedelmesen tudta megküldeni az igazolást.
A visszásság orvosolhatatlanságára tekintettel ajánlást nem teszek, de - a hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében, az országos rendőr-főkapitány tájékoztatása mellett - felhívom a budapesti rendőr-főkapitány figyelmét az adott ügyre.

Budapest, 2002. december 12.

Takács Albert