Előadó: Dr. Somosi György

Jelentés az OBH 2500/2002. számú ügyben

Az eljárás megindítása

A bátyai panaszos beadványában a szomszédos ingatlanon lévő Vinográd presszó zavaró működését és az ezzel összefüggő hatósági eljárásokat sérelmezte.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során megkerestem Bátya Község jegyzőjét, akitől álláspontjáról, illetve megtett intézkedéseiről kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás

1998. szeptember 9-én Bátya község jegyzője tájékoztatta a panaszost a vendéglátó-egység éjszakai nyitvatartásának korlátozásáról. A nyitvatartás az alábbiak szerint alakult: hétfőtől - péntekig 6 - 24 óráig, szombat - vasárnap 6 órától fél háromig. A korlátozásnál a jegyző figyelembe vette a helyi fiatalok azon igényét, hogy zenehallgatásra, táncra helyben legyen lehetőségük.

A jegyző a 344-6/2000/szabs. számú, 2000. október 4-én kelt határozatában az üzemeltetőt csendháborítás miatt 30 000 Ft. pénzbírsággal sújtotta. Súlyosbító körülményként értékelte az elkövetett cselekmény gyakoriságát és azt, hogy az üzemeltetőt két éven belül hasonló szabálysértés miatt már több alkalommal felelősségre vonták.

A panaszos 2000. december 12-én kelt beadványában az áll, hogy az üzemeltetőt a "27 hónap óta tartó , folyamatos birtokháborításért feljelentem."

A 2001. április 4-én kelt 257-4/2001/szabs. számú határozatban (kijavította a 257-5/2001/szabs. számú határozat) a jegyző csendháborítás szabálysértés ismételt elkövetése miatt 45 000 Ft. bírság és 65 000 Ft. igazságügyi költség megfizetésére kötelezte az üzemeltetőt, továbbá a Vinográd presszó éjszakai nyitvatartását hétvégi napokon - pénteken és szombaton - a 2001. április 3-tól 2001. július 1-ig terjedő 90 napi időszakra eső hétvégék tekintetében korlátozta. A kötelező zárvatartási időszak a fenti 90 napos időtartam alatt: péntek 23 óra és szombat 05 óra között, illetve szombat 23 óra és vasárnap 05 óra között. A jegyző kötelezte az üzemeltetőt, hogy a presszó zajkibocsátásának csökkentése érdekében a zajforrást szüntesse meg, vagy az épület megfelelő átépítéséről (fokozott hanggátlású nyílászárókkal történő ellátás, zajszigetelő téglafal + beton mennyezet építése, vagy bármilyen más, a hangszigetelés szempontjából ezzel egyenértékű műszaki megoldás) gondoskodjon. A jegyző kilátásba helyezte, hogy amennyiben az üzemeltető a fenti előírásoknak nem tesz eleget, úgy az üzlet ideiglenes bezárására, illetőleg ha az a szankció sem hoz megnyugtató eredményt, az üzlet működési engedélyének visszavonására is sor kerülhet.
Az indokolás szerint a környékbeli lakóktól (13 személytől) több alkalommal érkezett bejelentés a Vinográd presszóból hallható zene és zaj miatt, ami lehetetlenné teszi az éjszakai pihenést. Az üzemeltető ellen ugyanezen tényállás megvalósítása miatt 2000-ben két alkalommal folytatott a jegyző eljárást (mindkét alkalommal 30-30 000 Ft. pénzbírságot szabott ki), ezért indokoltnak tartotta zajterhelési vizsgálat elrendelését.
Az igazságügyi szakértő kirendelésére 2001. január 5-én került sor. A presszó környezeti zajkibocsátásáról készült szakvélemények megállapítják, hogy az egység zajkibocsátása nem felel meg az előírásoknak. Az üzemeltető felelősségre vonása a két szakértői vélemény alapján történt.

A határozat ellen az üzemeltető a törvényes határidőn belül kifogást terjesztett elő az önkormányzatnál. A Kalocsai Városi Ügyészség  2002. március 11-én megállapította, hogy a kifogás benyújtása idején az önkormányzatnál jegyzői munkakört betöltő személy az eljárást törvénysértően elmulasztotta, a kifogást másik számra (330/2001. szabs.) iktatva elintézetlenül elfektette. Ezt a körülményt a 2002. február 14. napjától kinevezett új jegyző az ügyészi megkeresés teljesítésekor észlelte. Így jelenleg a kifogás elbírálatlan, a kifogással támadott 257-4/2001. szabs. számú határozat még nem emelkedett jogerőre. A mulasztásban megnyilvánuló törvénysértés megszüntetése érdekében az ügyészség felszólalással élt és indítványozta, hogy a jegyző a kifogás elintézése érdekében az Sztv. 89. §-a szerint járjon el. Ha pedig a lakók nyugalmának zavarása továbbra is bizonyítottan fennáll, az üzletek működésétől és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet 17. § (4) bekezdésére és 18. §-ára figyelemmel járjon el külön szám alatt.

A jegyző a 170-5/2002. számú, 2002. március 27-én kelt határozatában a 257-4/2001. számú szabálysértési határozatot visszavonta, az üzemeltető ellen csendháborítás szabálysértés miatt indított eljárást megszüntette, mert a cselekmény elévült.

A Kalocsai Városi Ügyészség megállapította, hogy a jegyző 170-5/2002. számú határozata ellen benyújtott panasz alaptalan, ezért azt elutasította. Kifejtette, hogy a korábbi jegyző a kifogás alapján szükséges eljárást törvénysértően elmulasztotta ami azzal a következménnyel járt, hogy a kifogással támadott 257-4/2001. szabs. számú határozat nem emelkedett jogerőre. A szabálysértési törvény alapján nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetése óta 6 hónap eltelt.

A panaszos a 2002. március 20-án kelt beadványában kérte az önkormányzatot, hogy kötelezze az üzemeltetőt 365 669 Ft. megfizetésére, amely a zajszigetelés és a környezeti zajvizsgálat költségét foglalja magában. Ezen kívül 1 200 000 Ft. összegű kártérítést jelentett be az önkormányzattal szemben amely azzal függ össze, hogy az üzemeltetővel szemben lefolytatott eljárások évek óta nem vezettek eredményre. A panaszos kijelentette, hogy az összeget jótékonysági célra kívánja fordítani, mert erkölcsi elégtételre tart igényt, hogy a felelőtlen, nem hozzáértő munkavégzés nyilvánosan kiderüljön.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

16. § (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.

192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről

11. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetése óta hat hónap eltelt (elévülés).

84. § (1) g) A szabálysértési hatóság az eljárást határozattal megszünteti, ha elévülés miatt nincs helye felelősségre vonásnak.

88. § (1) A pénzbírság kiszabását, a figyelmeztetést, a járművezetéstől eltiltást, az elkobzást és a kiutasítást megállapító határozattal szemben az eljárás alá vont személy, törvényes képviselője vagy védője, a 85. § (1) bekezdésének 2. fordulatában meghatározott kártérítést illetően a sértett is a marasztaló határozatot hozó szabálysértési hatóságnál a határozat közlésétől számított nyolc napon belül kifogást nyújthat be.
(2) A kifogásban elő kell adni annak okát és célját. Az ok téves megjelölése vagy hiánya miatt a kifogás érdemi elbírálását nem lehet megtagadni.

89. § A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát visszavonhatja, vagy - a kifogást tevő javára - módosíthatja.
2) Amennyiben a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozatát nem módosítja, illetőleg nem vonja vissza, továbbá az eljárás alá vont személy javára módosított határozat ellen ismételten kifogást terjesztenek elő, az iratokat a szabálysértési hatóság az illetékes helyi bírósághoz teszi át.

90. § (2) A szabálysértési hatóság a kifogás beérkezését követő nyolc napon belül - amennyiben a kifogás érvényes és nem kerül sor a 89. § (1) bekezdésében foglaltak alkalmazására - az iratokat a további eljárás lefolytatása céljából megküldi az illetékes helyi bíróságnak.

4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről

17. § (4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
(5) A (4) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.

18. § (1) A jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.
(2) Ha a zajterhelési határérték mérési eredménye a külön jogszabály szerint megengedett határérték túllépését állapítja meg, vagy a hangszigetelési követelmény nem teljesül, a zajszintmérési eljárás költsége a kereskedőt terheli.
(3) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről

6. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, tömegközlekedési eszközön, továbbá természeti és védett természeti területen indokolatlanul és a megengedettnél nagyobb zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát, illetőleg a természeti vagy a védett természeti értéket zavarja,
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés elkövetőjével szemben a rendőrség, továbbá a helyi önkormányzat képviselő-testülete hivatalának erre felhatalmazott ügyintézője, a közterület-felügyelő, a természeti és védett természeti területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett területen az önkormányzati természetvédelmi őr helyszíni bírságot szabhat ki.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

1. A panaszos évek óta sérelmezi a szomszédjában lévő Vinográd presszó zavaró működését. A szabálysértési hatóság csendháborítás szabálysértés elkövetése miatt több alkalommal bírságolta az üzemeltetőt.

Az Alkotmánybíróság 503/F/1997. számú határozatában megállapította, hogy a hatályos jog a vendéglátó tevékenységet folytató létesítmények környezetet zavaró zajkibocsátása elleni védelemnek többféle közigazgatási hatósági eszközét tartalmazza:
Ilyen közigazgatási hatósági eszközöket biztosít a jegyző számára a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény a birtokvédelem körében.
A belkereskedelmi - így a vendéglátó - tevékenységet folytató üzletek által okozott zaj elleni védelem körében ugyancsak a jegyző számára állapít meg hatásköröket az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet.
Az üzemi, építési és közlekedési eredetű zajok tekintetében állapít meg zajvédelmi közigazgatási hatásköröket a 12/1983. (V.12.) MT rendelet a környezetvédelmi hatóságok számára. A környezetvédelmi hatáskörök gyakorlása a jogszabály 25. §-a alapján a települési önkormányzat polgármesterének, illetőleg jegyzőjének hatáskörébe tartozik a rendelet mellékletében szabályozott zaj- és rezgéskibocsátással járó szolgáltatási tevékenységek esetén, minden más tevékenység esetén a rendeletben szabályozott hatáskörök gyakorlása a környezetvédelmi felügyelőség hatáskörébe tartozik.
A rendelet melléklete a Szolgáltatások Jegyzékében (SZJ) foglalt besorolásra utalással határozza meg azokat a szolgáltatási tevékenységeket, amelyek esetében a rendeletben szabályozott környezetvédelmi hatósági jogkörök gyakorlása a települési önkormányzat szerveinek hatáskörébe tartozik. Ebben a felsorolásban az Szj. 082 Vendéglátás besorolású tevékenység nem szerepel. Így a rendeletben szabályozott hatáskörök gyakorlása a vendéglátó szolgáltatást nyújtó létesítmények tekintetében a környezetvédelmi felügyelőség hatáskörébe tartozik. A felügyelőség hatáskörébe tartozik a vendéglátó tevékenységet folytató létesítményekben a zeneszolgáltatással okozott zajjal kapcsolatos eljárás is.

2. A panaszos 2000. december 12-én birtokvédelmet kért a jegyzőtől. 2001. május 7-én, december 5-én, majd 2002. március 30-án jelezte, hogy bejelentésére választ nem kapott. A Ptké. szerint amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

A birtokvédelem iránti kérelmet követően a jegyző igazságügyi szakértő kirendeléséről határozott. A szakértő a vizsgálatokat 2001. március 3-án (szombat) 23 - 24 óra, illetve 2001. március 9. (péntek) 23 - 23.50 között végezte el. A túllépés mindkét alkalommal nagymértékű volt, a zajkibocsátás az előírásoknak nem felelt meg. A maximális túllépés a panaszos lakóházának legközelebbi ablaka előtt 23, majd 11 dB volt. Mindkét szakvélemény megállapította, hogy a mért hangnyomásszintek a közeli lakóházaknál magasak, a 40 dB határérték először 18, a megismételt vizsgálatkor pedig 10 zajtól védendő homlokzat előtt nem teljesült.

Az Áe. alapján a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. Az ügyfélnek nem kell ismerni a szakszerű elnevezéseket, elég ha kérelméből egyértelműen megállapítható kívánsága. A beadványok tartalmából következtetni lehetett arra, hogy a kérelem a birtoklást zavaró körülmények megszüntetésére, vagyis birtokvédelemre irányult.

A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet a szankciót (bírság; a tevékenység korlátozása, felfüggesztése) a határérték-túllépéséhez köti. A Ptk. szerint ha a birtokost birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg. Akit birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti a zavarás megszüntetését. A polgári jogviszonyok megsértése megvalósulhat a határértéket el nem érő, de zavarónak minősülő magatartással is. A polgári jog számára a határérték nem bír ügydöntő jelentőséggel. Birtokvédelmi eljárásban irreleváns, hogy a zavaró körülmény - a konkrét esetben a zaj - túllépi-e a határértéket. A szomszédjog és a birtokvédelem a zavarás tényéből indul ki, vagyis a körülmények vizsgálata során nincs szükség másra, csak ennek a ténynek a megállapítására.
Ennek alapján tehát a polgármesteri hivatal a panaszos birtokvédelemre irányuló kérelmének intézésekor a zajszintmérés eredményétől függetlenül is eljárhatott volna. Kétségtelen ugyanakkor, hogy a presszó környezeti zajkibocsátásáról végzett vizsgálatok megerősítették a panasz jogosságát, ezáltal a hatóság a műszeres vizsgálatok alapján tett megállapításokra is hivatkozhatott, valamint a panaszos a 2000. december 12-én kelt beadványában kifejezetten kérte szakértő kirendelését annak megállapítására, hogy az építmény zajszigetelés szempontjából megfelel-e a követelményeknek.
A jegyző a birtokháborítás megszüntetésén túl határozhat a hasznok, károk és költségek tekintetében is. Ebben a vonatkozásban a jogvita eldöntésére a jegyzőnek lehetősége van, de az nem feltétlenül a kötelessége, a határozathozatalt a fél kérelmére mellőzheti is. A fő cél ugyanis a birtokháborítás megszüntetése, s e cél elérését járulékos kérdések miatt késleltetni nem lenne helyes.

3. A jegyző a 257-4/2001/szabs. számú határozatban csendháborítás szabálysértés elkövetése miatt bírsággal sújtotta az üzemeltetőt. Ugyanebben a határozatban a nyitvatartást is korlátozta, továbbá a zajforrás megszüntetésére, vagy megfelelő átépítés elvégzésére is kötelezte az üzemeltetőt. Szabálysértés elkövetése miatt a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény alapján kell eljárni (és biztosítani a jogorvoslati jogot), míg a nyitvatartás korlátozása az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló Korm. rendelet alapján, az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezései szerint, külön eljárásban történhet, az ott meghatározott jogorvoslati jog biztosításával. Az üzemeltető kifogással élt, amely a szabálysértési eljárás jogorvoslati eszköze, miközben a határozat a nyitvatartásra vonatkozó kötelezést is tartalmazott, amely viszont fellebbezéssel támadható.

4. A szabálysértési eljárást elévülés miatt meg kellett szüntetni, mivel nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetése óta hat hónap eltelt. Ennek oka, hogy a korábbi jegyző az üzemeltető törvényes határidőn belül benyújtott kifogása alapján a szabálysértési törvény szerinti eljárást elmulasztotta.

Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet alapján a jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti. Ezen kívül a jegyző a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el. A jogszabály megköveteli az üzemeltető figyelmeztetését és csak ezt követően, az újabb vizsgálat után, az eredmény ismeretében ad lehetőséget a korlátozás, illetve zárvatartás elrendelésére. A két szakértői vélemény 2001. március 9-én és 14-én készült; arról, hogy az első vizsgálatot követően az üzemeltetőt figyelmeztették-e, nem rendelkezem információval.

5. A vendéglátó-egységeknek a lakóhelyi környezetre gyakorolt zavaró zaj- és rezonancia-hatásai tárgyában 2002 júniusában készült átfogó vizsgálat során az ombudsmani, a hatósági és a bírósági jogalkalmazás összhangjának biztosítása érdekében szükségesnek tartottam megvizsgálni azokat a szempontokat is, amelyeket a bírói gyakorlat a szórakozóhelyek zavaró működése miatt indult perekben irányadónak tartott.

A Legfelsőbb Bíróság egy korábbi határozatában megállapította, hogy "valamely vendéglátó-ipari egységnek, szórakozóhelynek az idegenforgalommal és általában a városi élettel összefüggő éjszakai üzemben tartási lehetősége, az üzemben tartáshoz fűződő egyébként indokolt érdekek nem adnak alapot arra, hogy ez a tevékenység a lakosság életfeltételeit (amelyek közé tartozik a megfelelő éjszakai nyugalom biztosítása is) károsan befolyásolja. Az ilyen következményekkel is járó tevékenység sérti a települési környezetet.
Ipari, kereskedelmi tevékenység folytatására és ezzel összefüggően az üzlethelyiség nyitva tartására vonatkozó jogosultság sem jogosít senkit arra, hogy ezzel a tevékenységével szomszédait szükségtelenül zavarja.
Az előzőekből következik, hogy valamely ipari, kereskedelmi tevékenységet csak a települési környezetet, a lakossági életfeltételeket károsan nem befolyásoló módon, mások birtoklásának a zavarása nélkül lehet folytatni. Ha tehát az üzlet nyitva tartása esetén a zavarás más módon nem küszöbölhető ki, nem kizárt az éjszakai nyitva tartástól való eltiltás sem. Ebben a kérdésben azonban további bizonyításra van szükség. Megfelelő szaktervezéssel és kivitelezéssel lehet megoldani a helyiségek, nyílászáró szerkezetek, ventillátorok, hangerősítő berendezés által okozott zaj csökkentését. " (BH 1985. 344.)

Egy másik határozat szerint "a szükségtelen zavarás fennállása esetén az érdekek egyeztetésével lehet és kell keresni azt a megoldást, amely mellett ez a hangzaj- és más hatás már olyan mértékű, amelyet a szomszéd tűrni tartozik (Ptk. 100. §). A jelenlegi helyzet adott, vagyis a családi házas ingatlan szomszédságában az alperes labdarúgópályát üzemeltet. Mindkét fokú bíróságnak ehhez a meglévő állapothoz képest kellett volna keresnie azt a legcélszerűbb megoldást, amelytől a hangzajhatás a jelenlegi állapothoz képest csökkenthető. Amennyiben van ilyen gazdaságosan kivitelezhető megoldás, annak megvalósítására alappal tarthat igényt a felperes. Ennek a felderítése végett nélkülözhetetlen műszaki szakértő kirendelése, aki a helyszín és a helyszíni adottságok vizsgálata alapján adhat véleményt arra: van-e lehetőség és milyen módon a sportpálya üzemeltetésével együttjáró jelentős mértékű zavaró hatások csökkentésére." (BH 2000. 53.)

"Köztudott, hogy egy étterem zárt nyílászárók mellett, megfelelő szellőztetés nélkül, rendeltetésszerűen nem üzemeltethető." állapította meg más ügyben a Legfelsőbb Bíróság (BH 1993. 735.).

"Hangos zeneszolgáltatással megvalósított birtokháborítási perben a bíróságnak az eset körülményeire tekintettel meg kell határoznia, hogy milyen műszaki megoldásokkal küszöbölhetőek ki azok a zajok, amelyeket a tulajdonos nem köteles eltűrni." A bíróságnak az eset körülményeire tekintettel kell meghatároznia: hogyan történhet a zavarás megszüntetése. Ezt az állapotot önmagában azzal az ítéleti rendelkezéssel nem lehet megszüntetni, hogy a bíróság meghatározza az alperesek által betartandó dB.-értéket.
A másodfokú bíróságnak igazságügyi műszaki szakértő bevonásával kellett volna felderítenie azt, hogy milyen műszaki eszközök alkalmazásával, illetőleg műszaki megoldások kivitelezésével küszöbölhetők ki az éjszakai zeneszolgáltatással járó olyan zajok, amelyeket a felperes nem köteles eltűrni (Ptk. 100. §). Ennek részletes vizsgálata nélkül sem az első-, sem a másodfokú bíróság nem volt abban a helyzetben, hogy a felperesnek kellő jogvédelmet nyújtson, biztosítva az alperesek jövőbeni birtokháborító magatartása megszüntetését.           (BH 1992. 100.)

A fenti bírósági határozatokból kitűnik, hogy a bíróságok szükségesnek tartják annak vizsgálatát, hogy milyen műszaki megoldásokra, milyen egyéb intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a sérelmes helyzet megszűnjék. Az üzemeltető által betartandó dB-értékek meghatározásával, vagy a nyílászárók állandó zárva tartásával a probléma nem oldható meg.

6. Az átfogó vizsgálatban megállapítottam, hogy az üzletek működési engedélynek megfelelő működését és a kereskedelmi tevékenység folytatására megszabott feltételek érvényesülését a jegyző ellenőrzi, azonban nyilvánvaló, hogy a feltételek betartása és betartatása a vendégekkel, az üzletvezetők elsőrendű és folyamatos kötelezettsége. Ez az üzletvezetői kötelezettség a vendéglátó egység érdekeltségi körén belül (udvar, kocsibeálló, utcai parkoló) az éppen érkező vagy távozó vendégekre is kiterjed, hiszen ezek aktuális magatartása a vendéglátó egység működésével közvetlen okozati összefüggésben van.
Az üzletvezető határozottsága mellett a gyakoribb rendőri jelenlét és a veszélyesebb csoportok elleni rendőri fellépés bírhatja kulturáltabb magatartásra a vendégeket.

7. A rendelkezésemre álló dokumentumok szerint az üzemeltetőt több alkalommal vonták felelősségre csendháborítás szabálysértés miatt. Ebből az következik, hogy a polgármesteri hivatal - mint szabálysértési hatóság - a panaszokat megalapozottnak találta. A vizsgálattal érintett alkotmányos jogok  sérelmével jár, hogy a Polgármesteri Hivatal a panaszosnak és a környékbeli lakóknak a vendéglátó-egység zajos, nyugalmukat zavaró működését sérelmező folyamatos beadványaira nem tett hathatós intézkedést. Mindkét szakvélemény megállapítja, hogy a presszó épületének könnyűszerkezetű homlokzatai a jelentős zajkibocsátást a szükségesnél kisebb mértékben gátolják, továbbá azt is, hogy a presszó zaját a zajforrás teljesítményét, a könnyűszerkezetes külső homlokzatok hanggátlását és a kritikus megítélési pont közelségét figyelembe véve a határértékre csökkenteni csakis erőteljes beavatkozással lehet.

Kezdeményezés

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Bátya község jegyzőjét, hogy a zavaró működéssel kapcsolatos panaszt - szükség esetén műszaki szakértő bevonásával - vizsgálja ki és azt követően a hatáskörébe tartozó szükséges intézkedéseket tegye meg annak érdekében, hogy az üzemeltető a kereskedelmi tevékenységet a lakossági életfeltételeket károsan nem befolyásoló módon, mások birtoklásának zavarása nélkül folytassa.

A képviselő-testületek az 1990. évi LXV. törvény 16. § (1) bekezdése, az 1991. évi XX. törvény 85. § (1) bekezdésének e) pontja, valamint a 12/1983. (V.12.) MT rendelet 27. §-a alapján jogosultak helyi zajvédelmi szabályok alkotására. A képviselő-testület a 61/2001. (IV.10.) Kt. sz. határozatában megbízta a jegyzőt, hogy a helyi zajvédelmi rendelet tervezetét dolgozza ki. A lakosság alkotmányos jogainak védelme érdekében javasolom, hogy amennyiben Bátya Község Képviselő-testülete még nem alkotta meg a zaj elleni védelemről szóló helyi rendeletet, azt mielőbb tegye meg.

Budapest, 2002. december

										Lenkovics Barnabás