JELENTÉS
az OBH 2273/2002. számú ügyben

Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy két kiskorú gyermekét Sülysáp jegyzője 2001 decemberében ideiglenesen nevelőszülőnél helyezte el, panasza benyújtásának idején (2002 április) gyermekei - miközben az ügyben eljáró hatóságok illetékessége állandóan változott - még mindig ideiglenes hatállyal elhelyezettek voltak.

A panaszos az országgyűlési biztostól gyermekei családba való visszahelyezéséhez kért segítséget.

Az eljárás elhúzódása miatt az ügyben felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 16. §  (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás

Sülysáp jegyzője az 1999-ben és 2000-ben született kiskorú gyermekeket 2001. december 21-én kelt határozatával ideiglenes hatállyal nevelőszülőnknél helyezte el. A szülők Sülysápon albérletben éltek, a határozat indokló része szerint a  ház gondozatlan, elhanyagolt, piszkos volt, a kicsi gyermekek a hideg téli idő ellenére nem voltak megfelelően felöltöztetve, betakarva. A határozat rendelkező része a kiskorúak állandó lakóhelyéül Barcsot tüntette fel. A panaszos és élettársa a határozatot megfellebbezték. Az ügyben másodfokon eljáró Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala 2002. február 1-jén kelt határozatával az első fokon hozott határozatot helybenhagyta.

A sülysápi jegyző a határozat meghozatala után az iratanyagot - azért, hogy a gyermekek állandó lakóhelye szerint illetékes gyámhivatal döntsön az ideiglenes elhelyezés fenntartásáról, vagy megszüntetéséről, illetőleg a perindításról - áttette Barcs Város Gyámhivatalhoz.

A barcsi gyámhivatal illetékességét vizsgálva megállapította, hogy a kiskorúak és az anya soha nem éltek Barcs városában, bejelentett lakóhelyüket a polgármesteri hivatal korábban már fiktíválta, ezért az iratanyagot 2000. január 8-án az anya és a gyermekek tartózkodási helye (Sülysáp) szerint illetékes Gyömrő Város Gyámhivatalához áttette.

Gyömrő Város Gyámhivatal 2002. január 22-én kelt 12.004/2002. számú határozatával az elintézési határidőt 30 nappal meghosszabbította. A határozat ellen a szülők panaszt jelentettek be, ennek eredményeként a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala Gyömrő Város Gyámhivatalánál folyamatban lévő eljárást megszüntette. A másodfokon hozott határozat  a következőket állapította meg:
- " a jogszabályi rendelkezések nem teszik lehetővé, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés felülvizsgálatára jogosult gyámhatóság az ideiglenes intézkedés törvényben maximált időtartamát (legfeljebb 30 nap) meghosszabbítsa." 
- " Gyömrő Város Gyámhivatala 2002. január 22-én kelt, 12.004/2002. számú határozatának meghozatalakor kk. ... ideiglenes hatályú elhelyezésének felülvizsgálata ügyében illetékességgel nem rendelkezett. Miután a gyermekek és  .... anya érvényes belföldi lakóhellyel és tartózkodási hellyel nem rendelkeztek, ezért az eljáró gyámhivatal illetékességét a gyermekek és édesanyjuk utolsó ismert hazai lakóhelye (Barcs ...) határozta meg. "

A gyömrői gyámhivatal január 24-én - a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló (a továbbiakban: Gyvt) 124. § (2) és (4) bekezdéseire hivatkozva - az iratanyagot illetékességből visszaküldte Barcs Város Gyámhivatalának.

A barcsi gyámhivatal február 22-én kelt határozatával a kiskorúak ideiglenes elhelyezését fenntartotta. Március elején a Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat a gyermekek elhelyezési tárgyalására meghívta a barcsi gyámhivatalt. A gyámhivatal ügyintézője válaszlevelében közölte, hogy az érdemi döntést elősegítő javaslatot nem tud tenni, mert a család soha nem élt a városban, ezért életkörülményeiket nem ismerik.  

A gyámhivatal március 25-én a Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat javaslata alapján átmeneti nevelésbe vette a kiskorúakat. A szülők a határozatot megfellebbezték, a gyámhivatal a gyermekek átmeneti nevelésbe vételéről hozott határozatát május 7-én visszavonta, és úgy döntött, hogy saját hatáskörében megvizsgálja azokat az új körülményeket, melyeket a szülők a fellebbezésükben előadtak. A határozat visszavonásakor a gyermekek ismételt ideiglenes hatályú nevelőszülőről helyezéséről, vagy családba visszakerüléséről nem hozott határozatot, a korábbi állapotot (nevelőszülői kihelyezés) fenntartotta. Vizsgálatának eredményeként -  arra való tekintettel, hogy a szülők életkörülményei pozitív irányba változtak - a barcsi gyámhivatal július 19-én kelt határozatával a kiskorúak ideiglenes hatályú elhelyezését megszüntette, a gyermekek visszakerültek vér szerinti családjukba.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja.
(2) A közigazgatási szerv az ügyfél jogorvoslati kérelme esetén a határozatot akkor is módosíthatja vagy visszavonhatja, ha a jogorvoslati kérelemben foglaltakkal egyetért, feltéve, hogy az ügyben nincs ellenérdekű fél.

1997. évi XXXI. évi törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

60. § A területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás (a továbbiakban: gyermekvédelmi szakszolgáltatás) feladata az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek gondozási helye meghatározása érdekében a) a gyermek személyiségvizsgálata, a gyermekre vonatkozó szakvélemény és elhelyezési javaslat elkészítése a gyámhivatal megkeresésére, b) a gyermek egyéni elhelyezési tervének elkészítése a gyámhivatal megkeresésére, c) az ideiglenes elhelyezési feladatot is ellátó nevelőszülő és gyermekotthon kijelölése.
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben helyezi el, és erről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.
73. § (1) Az illetékes gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján került sor - 30 napon belül megvizsgálja, hogy a) megszüntethető-e az ideiglenes hatályú elhelyezés, b) az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett fennállnak-e a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránti perindítás feltételei.
77. § (1) A gyámhivatal a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi, ha a gyermek fejlődését a családi környezete veszélyezteti, és veszélyeztetettségét az alapellátás keretében biztosított szolgáltatásokkal, valamint a védelembe vétellel nem lehetett megszüntetni, illetve attól eredmény nem várható, továbbá, ha a gyermek megfelelő gondozása a családján belül nem biztosítható. Az átmeneti nevelésbe vétellel egyidejűleg a gyámhivatal a gyermeket nevelőszülőnél vagy - ha ez nem lehetséges - gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyezi el és gyámot (hivatásos gyámot) rendel.
124. § (1) Az eljárásra annak a települési önkormányzatnak a képviselő-testülete, jegyzője vagy az a gyámhivatal (a továbbiakban: eljáró szerv) illetékes, amelynek területén a) a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának... a lakóhelye van.
(2) Ha a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők bejelentett lakása különböző illetékességi területen található, az eljáró szerv illetékességét a gyermek bejelentett lakóhelye határozza meg. Ha a gyermek bejelentett lakóhelye egyik szülőjének lakóhelyével sem azonos, az a szerv jár el, amelynek területén az anya lakóhelye található.
(3) Lakóhely hiányában - az (1) és (2) bekezdésben foglaltak szerint - az eljáró szerv illetékességét a tartózkodási hely határozza meg.
(4) Belföldi lakóhely hiányában, vagy ha a tartózkodási hely ismeretlen, az eljáró szerv illetékességét az utolsó ismert hazai lakóhely határozza meg, ennek hiányában az eljárásra a fővárosi főjegyző illetékes.
125. § (2) Bármely települési önkormányzat jegyzője, illetve bármely gyámhivatal - a törvényi feltételek fennállása esetén - intézkedik a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezése iránt, melyről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról

96. § (3) Az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartama legfeljebb 30 nap, kivéve, ha az ideiglenes hatályú elhelyezés vizsgálatára jogosult gyámhivatal pert indított a gyermek elhelyezése, elhelyezésének megváltoztatása vagy a szülői felügyelet megszüntetése iránt.
103. § (1) A gyámhivatal a gyermek átmeneti nevelésbe vételének elrendelése előtt szakvéleményt szerez be a gyermekvédelmi szakszolgálattól a gondozási hely meghatározására [Gyvt. 82. § (1) bek.], és lehetőség szerint az egyéni elhelyezési tervre [Gyvt. 82. § (3) bek.].

A vizsgálat megállapításai

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy Sülysáp jegyzője a jogszabályi előírásoknak megfelelően járt el, amikor a két kiskorú ideiglenes hatályú nevelőszülőhöz helyezése után az iratanyagot további intézkedésre a barcsi gyámhivatalhoz áttette. A jegyző tudomása szerint az anya és a gyermekek állandó lakóhelye Barcs volt, a Gyvt. 124. § (1) bekezdésében foglaltak szerint pedig eljárásra az a gyámhivatal az illetékes, amelynek területén a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének a lakóhelye van.

Az iratanyag kézhezvétele után Barcs Város Gyámhivatala illetékességének vizsgálata során megállapította, hogy az anya és a gyermekek barcsi lakóhelye fiktív, a család soha nem élt a városban, illetékessége hiányában az iratanyagot a tartózkodási hely szerint illetékes győmrői gyámhivatalnak küldte meg. Döntése a Gyvt. 124. § (3) bekezdésén alapult. (Lakóhely hiányában  az eljáró szerv illetékességét a tartózkodási hely határozza meg. A jogszabály azonban csupán tartózkodási helyet - és nem bejelentett tartózkodási helyet - említ).

Gyömrő Város Gyámhivatala első intézkedéseként az eljárási határidejét 30 nappal meghosszabbította. A szülők panasza nyomán a másodfokon eljáró gyámhivatal - helyesen -  már megállapította, hogy a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartamát 30 napban maximálja.  Az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartama az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15. § (5) bekezdése alapján további 30 nappal ideiglenes hatályú elhelyezés esetén nem hosszabbítható meg. A másodfokú gyámhivatal ugyanekkor azt is megállapította, hogy a gyömrői gyámhivatal az eljárás lefolytatására nem illetékes. A további eljárásra illetékesként Barcs Város Gyámhivatalát jelölte meg. Döntését a Gyvt. 124. § (4) bekezdésére alapozta, mely szerint: "belföldi lakóhely hiányában, vagy ha a tartózkodási hely ismeretlen, az eljáró szerv illetékességét az utolsó ismert hazai lakóhely határozza meg..." Álláspontom szerint - tekintettel arra, hogy az anya és a gyermekek tartózkodási helye nem volt ismeretlen - a vizsgált esetben a Gyvt. 124. § (3) bekezdése szerint  eljárásra Gyömrő Város Gyámhivatala lett volna illetékes. Életszerűtlen, hogy fiktív lakcím alapján az a gyámhivatal járjon el, amely a család életvitelszerű tartózkodási helyétől nagy távolságra van, az ügyintézők nem is ismerhetik ügyfeleik életkörülményeit.

Miután a panaszos és élettársa a gyermekek átmeneti nevelésbe vételéről szóló határozatot megfellebbezte a gyámhivatal saját hatáskörében visszavonta azt, ezzel egyidejűleg azonban nem döntött arról, hogy a gyermeket ismét ideiglenes hatállyal nevelőszülőhöz helyezi, vagy vér szerinti családjukba visszahelyezi. A gyámhivatal a gyermekek átmeneti nevelésbe vételről szóló határozatának visszavonása utáni időszakot úgy tekintette, mintha azzal az azt megelőző állapot állt volna vissza, jelesül a gyermekeket újból ideiglenes hatályú elhelyezettként kezelte. Ezt bizonyítja, hogy a barcsi gyámhivatal 2002. június 19-én kelt határozatával - amellyel a kiskorúakat visszahelyezte vér szerinti családjukba - ideiglenes hatályú elhelyezésüket szüntette meg. Azzal azonban, hogy a gyámhivatal az átmeneti nevelésbe vételi határozatot visszavonta nem állt vissza korábbi állapot. A jogszabályi előírásoknak megfelelően a gyámhivatalnak az átmeneti nevelésbe vételi határozata visszavonásával egyidejűleg ismét határozatot kellett volna hoznia kiskorúakat ideiglenes nevelőszülőhöz való helyezéséről, majd 30 napon belül határoznia kellett volna az ideiglenes hatályú elhelyezés megszüntetéséről, vagy a gyermekek átmeneti nevelésbevételéről, illetőleg az esetleges  perindításról.

Megállapítom, hogy a kiskorúak - jogszabálysértően - mintegy öt hónapig (2001. december 21-től 2002. március 25-éig, majd 2002. május 7-étől július 19-éig) ideiglenes hatályú elhelyezettek voltak. Ennek oka az eljáró gyámhivatalok közötti illetékességi vita, továbbá az volt, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala tévesen állapította meg a barcsi gyámhivatal illetékességét. Az elhúzódó hatósági eljárás a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásságot keletkeztetett.  

A jogsértések jövőbeli elkerülése érdekében felhívom az ügyben eljáró Gyömrő Város Gyámhivatala, Barcs Város Gyámhivatala, továbbá a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala vezetőjének a figyelmét a jogszabályok pontos értelmezésre, jogszabályi előírások betartására.

Budapest, 2002. október "    ". 

										Takács Albert