OBH 2272/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	A hodászi Viktória Ápoló-Gondozó Otthon volt lakói az intézmény működésével összefüggő, panaszt terjesztettek elő Hivatalomhoz. A beadvány az intézet által nyújtott ellátást, az ott folyó gondozási munka minőségét és az ellátottak vagyonkezelését egyaránt érintette. Tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre álló információk több alkotmányos jog sérelmének a gyanúját is felvetették, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendeletre valamint az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésére hivatkozva felkértem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a kijelölt módszertani feladatot ellátó intézmény szakmai segítségével ellenőrizze, hogy az otthon által nyújtott ellátás megfelel-e szakmai szabályoknak és a vonatkozó jogszabályok előírásainak. Kértem továbbá, hogy vizsgálatuk során fordítsanak különös hangsúlyt az ellátás szakszerűségének kérdésére, a gondozottak költőpénze kezelésének napi gyakorlatára, valamint az érdekképviseleti fórum összetételének és működésének szabályszerűségére.
	Jelentésem a megyei közigazgatási hivatal 2002. május 10-én lefolytatott vizsgálatának megállapításain, valamint a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Módszertani Ápoló-Gondozó Otthona és Rehabilitációs Intézménye értékelő elemzésén alapul.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmánya 2. § (1) bekezdésének értelmében a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 
54. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. 
70/D. § (1)-(2) bekezdései szerint a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
70/E. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

A vizsgálat megállapításai
	Az intézmény ellenőrzésének megkezdése előtt a vizsgálatot végző szakemberek a jelenleg a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat fenntartásában működő győrteleki Ápoló-Gondozó Otthon szamosangyalosi telephelyén élő panasztevőket személyesen is meghallgatták.
	Az egyik panaszos elmondta, hogy a beadványában írtak egy része nem közvetlen tapasztalatán alapul, hanem közvetett forrásból származik. Az információkat a hodászi intézményben már több éve ott lakó másik panaszostól kapta. Személyével összefüggő sérelmei között említette meg, hogy a gyógyszerköltségei alakulásáról nem kapott tájékoztatást, az erre vonatkozó betekintést tőle megtagadták, a gyógyszereket pedig kifizettették vele. A meghallgatott másik panaszos meghallgatásakor elismerte, hogy a hozzám írt panaszbeadványt saját kezűleg nem írta alá, annak ellenére, hogy  a levélben szereplő felvetések az ő információin alapulnak. Elmondása szerint személyes sérelmei nem voltak. A más lakókkal történt eseményekről közvetlen tudomása szintén nincs, csak hallomásból értesült azokról.
	Figyelemmel arra, hogy azt az OBH 2255/1996. számon nyilvántartott jelentésében az állampolgári jogok országgyűlési biztosa korábban már megtette, a vizsgált intézmény részletes bemutatásától eltekintek. Ugyanakkor fontosnak tartom kiemelni, hogy az otthon a működési feltételek hiányosságai miatt jelenleg is ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik. A közigazgatási hivataltól kapott tájékoztatás kitért arra, hogy az ÁNTSZ Mátészalkai Városi Intézetének 134-2/2002. számú szakhatósági állásfoglalása szerint az intézmény nem teljesíti a határozatlan időtartamú működési engedély kiadásához szükséges közegészségügyi feltételeket. A hiányosságok pótlására a szakhatóság 2002. december 31-ig adott haladékot. A jelenleg érvényben lévő jogszabályi követelményeknek megfelelő tárgyi feltételek biztosítása a megyei önkormányzat lehetőségeit meghaladja, központi források bevonása  nélkül nem lehetséges.
	A vizsgálat megállapítása szerint az otthon intézményi jogviszony keletkezését megelőző eljárása megfelel a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.), valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről szóló 9/1999. (XI.24.) SzCsM. rendelet előírásainak. Az ellátást igénylőkkel az intézményi elhelyezéskor megállapodást kötnek.
	E szemponthoz kapcsolódóan vizsgálta a közigazgatási hivatal, hogy milyen körülmények között került sor a panasztevők szamosangyalosi intézménybe történő áthelyezésére. A vizsgálatot végzők megállapították, hogy az egyik panaszos az áthelyezést maga kérte, míg másikuk esetében erre azért került sor, mert sorozatosan és  súlyosan megsértette a házirendet. Az első esetben megállapítást nyert, hogy az áthelyezés dokumentálása elmaradt, annak ellenére, hogy arra valamennyi érdekelttel történő egyeztetés alapján került sor A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 101. § (3) bekezdése szerint az intézmény vezetője az ellátás megszüntetéséről, valamint a megszüntetés ellen tehető panaszról írásban értesíti a jogosultat, illetve törvényes képviselőjét. Ha a megszüntetéssel a jogosult, illetve törvényes képviselője nem ért egyet, az értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül az intézmény fenntartójához fordulhat. Ilyen esetben az ellátást változatlan feltételek mellett mindaddig biztosítani kell, amíg a fenntartó, illetve a bíróság jogerős és végrehajtható határozatot nem hoz.

A 109. § (1) bekezdése értelmében ha az állami fenntartású bentlakásos szociális intézményben az elhelyezés határozatlan időre szól vagy határozott időre szól ugyan, de az abban foglalt időtartam még nem telt el, akkor a más intézménybe történő áthelyezést a jogosult, törvényes képviselője, valamint az intézmény vezetője kezdeményezheti.
. 
Utóbbi panaszos esetében az áthelyezés ügye nem került az otthon érdekképviseleti fóruma elé, vagyis sérült az Szt. 109. § (2) bekezdésének c) pontja A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 109. § (2) bekezdésének c) pontja szerint az intézmény vezetője az áthelyezést különösen akkor kezdeményezheti, ha a jogosult a házirendet többször, súlyosan megsérti és emiatt az érdek-képviseleti fórum a jogosult áthelyezését javasolja.
.
	Álláspontom szerint az érdekképviseleti fórum áthelyezési ügyekben történő megkerülése - abban az esetben is, ha a közösség nyugalma érdekében az áthelyezés indokolt és szükségszerű intézkedése volt is az intézményvezetőnek - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okoz.
	Egyebekben a vizsgálat az érdekképviseleti fórum összeállítását és működését megfelelőnek ítélte, azzal, hogy annak hatásköre szabályozott ugyan, de jogköre - intézkedési lehetőségei nem rögzítettek - hiányos.

A vizsgálatot végző munkacsoport szerint a térítési díjak megállapításával, a térítési díj megfizetésével, nyilvántartásával kapcsolatos kötelezettségének a fenntartó, illetve az intézmény a jogszabályi előírásoknak megfelelően tesz eleget. A fizetésre kötelezettet a megállapított térítési díjról a jogszabályi előírásoknak megfelelően értesítik.
	Az intézmény rendelkezik a gondozottak pénzének kezelésére vonatkozó szabályzattal is. E szerint, és az intézmény által kialakított gyakorlat értelmében, írásbeli meghatalmazás esetén nyílik lehetőség a gondozottak jövedelméből a személyi térítési díjak levonására, a takarékbetétkönyvekbe történő pénzelhelyezésre, az abból történő felvételre, illetve a gyógyszerköltségek levonására, továbbá a különböző fogyasztási cikkek beszerzésében történő közreműködésre. A letétben való elhelyezésre a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet értelmében a hivatkozott szabályzat alapján van lehetőség A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I.7.) SzCsM. 60. § (1) bekezdése szerint az érték- és vagyonmegőrzésre átvett tárgyakról az intézmény vezetője tételes felsorolás alapján átvételi elismervényt készít, és annak egy példányát átadja az ellátást igénybe vevőnek, illetve törvényes képviselőjének. Az értéktárgyak átadását és átvételét két tanú jelenlétében kell elvégezni. Az értéktárgyak biztonságos megőrzéséről az intézmény vezetője gondoskodik.
. A szabályzat rendelkezései megfelelnek a hivatkozott jogszabályban előírtakkal.
	E megállapítás vonatkozik a készpénzletétekre is. A vizsgálatot végzők megállapítása szerint a gondozottnak az intézményhez érkező jövedelméből, a jogosultnak vagy törvényes képviselőjének írásbeli meghatalmazása alapján levonják a személyi térítési díj összegét és a fennmaradó összeget az érintett rendelkezése szerint kifizetik részére (az átvétel ténye a kifizetési jegyzéken dokumentált, tanúkat is alkalmaznak az átvétel igazolására), vagy takarékbetétben helyezik el, illetve személyes nyilvántartású letétben kezelésre is van lehetőség. A meghatalmazásokat a jogosult, vagy törvényes képviselője adta meg.
	A pénzkezelési szabályzat  a már hivatkozott 1/2000. (I.7.) SzCsM. rendeletnek megfelelően tartalmazza, hogy milyen esetekben kell a készpénzt - betét formájában - pénzintézetben megőrizni A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I.7.) SzCsM. rendelet 60. § (2) bekezdése értelmében az ellátást igénybe vevőtől átvett készpénzt elsősorban az ellátást igénybe vevő, illetve törvényes képviselőjének meghatalmazása szerint az intézményben vagy pénzintézetben kell megőrizni. A házirend tartalmazza, hogy milyen esetekben szükséges a készpénzt - pénzintézetben - betét formájában megőrizni. A készpénz betétben való elhelyezéséről a pénz átvételétől számított négy munkanapon belül az intézmény vezetője gondoskodik. A készpénz betétben történő elhelyezéséig annak megőrzését a pénzkezelési szabályzatban foglaltak szerint kell biztosítani.
. A készpénz betétben történő elhelyezése a készpénz átvételétől számított két munkanapon belül megtörténik. A készpénz megőrzéséről páncélszekrényben gondoskodnak.
A takarékbetétkönyvek átvételével, kiadásával, nyilvántartásával, és kezelésével kapcsolatos feladatokat a pénzkezelési szabályzatban rögzített módon, az intézményvezető által megbízott dolgozó látja el. Költőpénzét a korlátozottan cselekvőképes lakó számára is kifizetik, a cselekvőképtelen személy esetében a gondnoka által adott meghatalmazás alapján az intézmény megbízott dolgozója a lakó számára megküldött költőpénzből a gondnokolt személy kívánságának megfelelő fogyasztási cikkeket beszerzi, és a beszerzést számlával igazolja. A jogosult költőpénzének nyilvántartására hitelesített füzetben kerül sor. A költőpénz kezelésének gyakorlata megfelel a vonatkozó jogszabályi előírásoknak.
	A beadványban a panaszos sérelmezte azt is, hogy az állapota miatt szükséges gyógyszerek költségeit kifizettették vele. A vizsgálat megállapítása szerint erre csak abban az esetben került sor, amikor térítésköteles gyógyszert írtak fel számára, és ebben az esetben is az előírt költségmegosztást alkalmazták. A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I.7.) SzCsM. rendelet 52. § (6) bekezdésének b) pontja szerint a bentlakásos intézmény viseli az ellátást igénybe vevő rendszeres és eseti egyéni gyógyszerszükségletének részleges költségét, ha az ellátást igénybe vevőnek a személyi térítési díj megfizetése után fennmaradó havi jövedelme meghaladja a nyugdíjminimum húsz százalékát, azonban ez a jövedelem nem fedezi az ellátást igénybe vevő egyéni gyógyszerszükségletének költségét. Ebben az esetben a bentlakásos intézmény az ellátást igénybe vevő jövedelmének a költőpénz összegét meghaladó részét az egyéni gyógyszerszükséglet mértékéig kiegészíti.
 Az intézményvezető tájékoztatása szerint a panaszos a gyógyszerköltség elszámolásba betekintést nem kért. 
	A vizsgálatot végzők megállapították, hogy az  intézmény rendelkezik az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendeletben, illetve az egyéb jogszabályokban előírt dokumentumokkal és belső szabályzatokkal. Szakmai létszáma várhatóan 2002. december 31-ig eléri az előírt létszámnormát.
	Az intézmény által nyújtott ellátás szakszerűségét ellenőrző módszertani intézmény munkatársai a vizsgálati tapasztalataikat összegezve megállapították, hogy az egyéni ápolási és gondozási tervek megfelelő vezetése és rendszeres felülvizsgálata esetén részletesebb képet kaphattak volna az ellátás szakszerűségéről. Az egyéni gyógyszer-felhasználási lapok vezetése során a gondozott aláírásával igazolja, hogy a leírt gyógyszereket megkapta, azok költségeivel tisztában van.
	A Fővárosi Kézműipari RT. Winner 5. sz. Gyáregysége, valamint a nyíregyházi székhelyű START Rehabilitációs Vállalat és Intézményei a megváltozott munkaképességű gondozottak számára terápiás, képességfejlesztő és rehabilitációs célú, napi rendszerességű foglalkoztatást nyújtanak. A pénzkezelési szabályzat alapján a térítési díj megállapításánál a foglalkoztatásból származó munkajutalmat - annak ellenére, hogy az kizárt! - ugyanúgy figyelembe veszik A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról szóló 29/1993. (II.7.) Korm. rendelet 26. § (1) bekezdése értelmében az intézményben elhelyezett foglalkoztatásából származó munkajutalom, a tanulmányi ösztöndíj és a költőpénz a személyi térítési díj szempontjából nem vehető figyelembe.

, mint a  START Rehabilitációs Vállalat által foglalkoztatottak esetén - ahol a pénzkezelési szabályzat munkabérről rendelkezik - és amely a térítési díj megállapításánál valóban figyelembe vehető.
	A panaszosok beadványukban - konkrétumok megjelölése nélkül - az intézmény általuk vélt pénzügyi visszaéléseire, a közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkező gondozottak fogpótlásával kapcsolatos eljárás visszásságaira, a lakók takarékbetétkönyveinek felhasználásával eszközölt külön vásárlásokra, az intézeti sportnapra a fenntartótól kapott támogatás “nem rendeltetésszerű felhasználására”, továbbá az intézeti dolgozóknak a gondozottakkal szemben tanúsított erőszakos magatartására is felhívták a figyelmet. A vizsgálati megállapítások azonban nem igazolták a panaszosok ezirányú állításait és feltételezéseit.
	Az intézmény a lakók pénzének kezelésével kapcsolatos jogszabályi előírásokat megtartja. 2001-ben az intézmény öt gondozott igénye alapján önköltséges alapon szervezte meg a fogorvosi ellátást. A lakók a hivatalos árlistán szereplő díjat fizették ki. A kapott tájékoztatás szerint ragasztott protézisek elkészítéséről volt szó, amely közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkezők számára sem volt térítésmentesen igénybe vehető fogorvosi ellátás. A takarékbetétkönyveket a jogosultak kérésre átvehetik, abba betekinthetnek, e lehetőséget az otthon pénzkezelési szabályzata is tartalmazza. A számlákba a lakók kérésre betekintést kapnak. A fizikai bántalmazással összefüggésben a panaszosok a vizsgálat során tájékoztatást kaptak arról, hogy amennyiben valóban bántalmazás érte/éri őket az intézmény dolgozói részéről, akkor joguk és lehetőségük van az illetékes rendőri szervnél eljárást kezdeményezni. Tekintettel azonban  arra, hogy az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége bizonyítási eszközöket beszerezni tartalmilag azokra a bizonyítékokra kell hagyatkoznom, amelyet az érintettek a rendelkezésemre bocsátottak. Ezek elégtelen volta okán azonban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítása nem lehetséges
	A gondozottak részére szervezett sportnap megrendezéséhez a fenntartótól kapott egymillió forint felhasználásával, valamint az intézményen kívüli, állítólagosan illegális szeszesital és dohányárú árusítással kapcsolatban a megyei közigazgatási hivatal vezetője a fenntartó megyei önkormányzat felé jelzéssel élt.
	Figyelembe véve, hogy az eljáró Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője az intézet igazgatójának a figyelmét felhívta az áthelyezésekkel kapcsolatos eljárás szabályainak maradéktalan betartására, az érdekképviseleti fórum működési szabályzatának kiegészítésére, illetve utasította az intézmény vezetőjét az ápolási, gondozási tervek felülvizsgálatára és aktualizálására, továbbá külön intézkedést kezdeményezett az intézetben történő foglalkoztatás, az ebből származó munkabér és/vagy munkajutalom előzőekben tárgyalt ellentmondásainak feloldására, az intézmény vezetőjéhez külön kezdeményezéssel nem élek.
	Egyetértve a közigazgatási hivatal fenntartó felé intézett kéréseivel, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése, valamint 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés elnökét, intézkedjék annak érdekében, hogy a jelentésben foglaltakat valamennyi, az önkormányzat által fenntartott szociális intézmény megismerje. Fokozott figyelmét kérem továbbá annak érdekében, hogy az önkormányzat által fenntartott szociális intézményekben maradéktalanul tartsák be az Szt. és végrehajtási jogszabályai valamennyi - az ellátottak, hozzátartozóik és az ott dolgozók jogait és érdekeit egyaránt védő - garanciális rendelkezéseit.

Budapest, 2002. június 6.

Lenkovics Barnabás