Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése 
az OBH-2191/2002. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Bódis Cecília

Az eljárás megindítása 

A panaszos beadványában Magyar Posta Rt. hivatalos levél kézbesítésével kapcsolatos eljárását sérelmezte, valamint azt a kérdést tette fel, vajon ha a küldemény átvételére megjelenik, de azt nem tudja kiszolgáltatni a posta, a megjelenés tényét később milyen módon tudja igazolni?
Az ügyben felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének lehetősége, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.
A panaszos sérelmezte továbbá, hogy a televízió üzemben tartási díj késedelmes teljesítése esetén felszámítandó pótdíj mértéke aránytalanul magas. 

Az ügy jogszabályi háttere 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A hivatalos iratok kézbesítésének egyszerűsítéséről szóló többször módosított 43/1953. (VIII. 20.) MT rendelet (Legutóbb 2002-ben módosult.) 
A postai szolgáltatások ellátásáról szóló 254/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet
8. § (1) A hivatalos iratok ajánlott küldeményként tértivevény különszolgáltatás igénybevételével adhatók fel.
25. § (2) A szolgáltató köteles a küldemény érkezését jelző értesítésben az átvétel helyét és az ügyfélszolgálati időpontokat megjelölni.
Hivatalos irat kézbesítésére vonatkozó speciális szabályok
31. § (1) A szolgáltató a hivatalos iratnak a címhelyre történő első kézbesítése sikertelensége esetén - értesítő hagyása mellett - köteles a kézbesítést a sikertelen kézbesítés napját követő 5. munkanapon megismételni, kivéve, ha a kézbesítés a (2) bekezdésben meghatározott ok miatt minősül sikertelennek. Amennyiben a címhelyre történő második kézbesítés is sikertelennek bizonyul, a szolgáltató a 25. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott rendelkezésre tartási időt követően - ha ezalatt a címzett a szolgáltató helyen azt nem veszi át - "nem kereste" jelzéssel visszaküldi a feladónak.
(2) Ha a kézbesítési kísérlet alkalmával a címzett vagy a meghatalmazott úgy nyilatkozik, hogy a küldeményt nem veszi át (nem fogadja el), azt a szolgáltató a - 25. § szerinti - rendelkezésre tartási idő mellőzésével "Nem fogadta el" jelzéssel visszaküldi a feladónak. A küldemény kézbesítésének a helyettes átvevő által történő megtagadása esetén a kézbesítést sikertelennek kell tekinteni, és arról az (1) bekezdésnek megfelelően értesítést kell hagyni.
(4) A szolgáltató a feladót a kézbesítés eredménytelenségének (1) és (2) bekezdésben foglaltakon túli egyéb okairól, annak a tértivevényre történő rövid feljegyzésével tájékoztatja.
35. § (1) A küldemény feladójának, címzettjének és ezek meghatalmazottainak kérésére a szolgáltató a szolgáltatási szerződés teljesítéséről, a küldemény sorsáról az erre irányuló szolgáltatás keretében - az Üzletszabályzatban meghatározott módon - ad tájékoztatást (tudakozódás).

1110/2002. Kormányhatározat az üzemben tartási díj átvállalásának szándékáról 
"A Kormány - figyelembe véve a közszolgálati műsorszolgáltatók nézettségi, hallgatottsági adatait - arra a megállapításra jutott, hogy a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 79. §-a (1) bekezdésével elrendelt és ugyanezen § (3) bekezdése értelmében a fenti műsorszolgáltatók versenyképes és takarékos működtetésére, a közszolgálati műsorszolgáltatási rendszer fenntartására, valamint a közszolgálati műsorok támogatási szükségleteinek fedezetére szolgáló üzemben tartási díj olyan természetes személyeket, jogi személyeket, jogi személynek nem minősülő gazdasági társaságokat terhel, akik ennek ellentételeként túlnyomó többségükben ellenszolgáltatást nem kapnak, illetve nem vesznek igénybe. Mérlegelve a kötelezettek álláspontját, akik számtalan esetben és fórumon sérelmezték ezt a rendelkezést, ugyanakkor nemzeti szempontból nélkülözhetetlennek ítélve a közszolgálati műsorszolgáltatók működését, 2002. július 1-jével kezdődően 3 havi időtartamra át kívánja vállalni valamennyi kötelezett helyett az üzemben tartási díj megfizetését."

Az érintett alkotmányos jogok 
 
A Magyar Köztársaság Alkotmánya 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 

A megállapított tényállás

1. A panaszos 2002. január 2-án hivatalos irat érkezéséről kapott értesítést, melyen az szerepelt, hogy azt a Pécs Jókai u. 1-es számú Postán veheti át, miután a kézbesítés sikertelen volt. Arról számolt be, hogy megkísérelte felvenni a küldeményt, de a postán a másik (3.-mas) postára irányították, viszont amikor ott megjelent, ott sem tudta átvenni az iratot. 
A küldeményt a Pécs 1. sz. postán visszaküldték a Baranya Megyei Bíróság (Cégbíróság) részére. 

Panaszával a Pécsi Postaigazgatósághoz és a Dél-magyarországi Hírközlési Felügyelethez (Hírközlési Területi Hivatal) fordult. A Pécsi Igazgatóság a panaszt kivizsgálta, az  ügyfélszolgálati vezető 76460-20020111-3. számú levelében azt a tájékoztatást adta, hogy a vizsgálat megállapította, hogy a sikertelen kézbesítés és az értesítő meghagyása után a küldeményt január 11-én "nem kereste" jelzéssel visszaküldték a feladó részére. Azt is megemlítette levelében, hogy valószínűleg félreértésre adhatott okot az értesítőn szereplő áthúzás, mely szerint nem a Pécs 3. postán, hanem a Pécs 1.-es postán kellett volna a küldeményt átvenni. 

A Hírközlési Felügyelet Hírközlési Területi Hivatal Pécsi Irodája PN-1055-3/2002. számú határozatában megállapította, hogy a Magyar Posta Rt. eljárása során a jogszabályoknak megfelelően járt el. 
A hírközlési hatóság határozatának indokolásában az szerepel, hogy "az értesítők kezeléséről, a címzett megjelenésének, meg nem jelenésének igazolásáról, a küldemények őrzési rendjéről szabályozás sem jogszabályi szinten, sem a Magyar Posta Rt. üzletszabályzatában nem készült."

Az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Magyar Posta Rt. vezérigazgatójától. Az üzleti vezérigazgató-helyettes válaszlevelében tájékoztatott álláspontjáról, valamint az ügy körülményeiről: 
"A hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény és a postai szolgáltatások ellátásáról szóló 254/2001- (XII. 18.) Kormányrendelet, valamint a Magyar Posta Rt. Üzletszabályzata és belső technikai utasításai nem írnak elő a szolgáltató részére kötelezettséget a szóban forgó esettel kapcsolatos postai igazolás kiadására. (...)
Az eset tisztázására az Igazgatóság vizsgálatot folytatott, melynek eredményéről az ügyfelet írásban tájékoztatta. Amikor az ügyfél az igazgatóság válaszlevelét megkapta, telefonon megkereste a vizsgálatban érdekelt igazgatósági munkatársat, akinek elmondta, hogy Pécs 1. sz. postára - a levelében foglaltaktól eltérően - nem tudott bemenni, ennek ellenére panaszával a posta felettes szervéhez fordul. Ezt követően küldte meg reklamációját tartalmazó levelét a Hírközlési Területi Irodának. (...)
Nem tartom indokoltnak postai igazolás kiadását hivatalos irat kereséséről, mivel a hivatalos iratot feladók (bíróság, ügyészség stb.) ugyan a "nem kereste" jelzéssel visszaküldött küldeményeket jogszabályi vélelemként kézbesítettnek tekintik, de a címzettnek lehetősége van a feladó felé igazolni annak okát, hogy a küldemény átvételét mi akadályoztatta. A postán az ügyfél rendelkezésére áll a "Vásárlók könyve", melyben rögzítheti a postahelyen történő megjelenésének időpontját. Ezt a későbbiekben, szükség esetén igazolásul felhasználhatja, ezáltal jogsérelem nem éri. Amennyiben a küldemény átvételének akadályoztatásával kapcsolatos vizsgálat postai mulasztást állapít meg, a Posta a mindenkor hatályos rá vonatkozó jogszabály előírása szerint tartozik felelősséggel, melynek eseteit jelenleg a hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény 23. § részletesen tartalmazza."

A vizsgálat megállapításai

A panaszos részére érkezett hivatalos irat kézbesítése jogosult átvevő hiányában sikertelen volt. A kézbesítő a levél érkezéséről értesítőt állított ki és levélszekrényben hagyta, a levelet pedig a Pécs I. sz. postán letétbe helyezte. A panaszos az értesítéssel - a posta tájékozatása szerint - az 1. sz. postán már nem jelent meg, hanem a panaszával a Pécsi Postaigazgatósághoz fordult, majd a hírközlési hatóság segítségét kérte.
A tájékoztatás és a panaszos beadványa ellentétes állítást tartalmaz arról, hogy a panaszos mindkét postahivatalban kereste-e küldeményét. Az országgyűlési biztosnak nincsen lehetősége, eljárási eszközei az esetleges bizonyítási eljárásra, a csatolt iratokból van mód a tényállást megállapítani. Jelen esetben mivel a tényállás bizonyíthatatlan, a panaszt ez okból el kell utasítanom. A panaszos a hírközlési hatóság minőségfelügyeleti államigazgatási eljárás alapján hozott határozatát nem fellebbezte meg. A jogorvoslati lehetőségek kimerítésének hiánya szintén az országgyűlési biztos eljárásának akadálya (Obtv. 16. § (1) bekezdés). 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a hatóság, vagy a közszolgáltató (a posta, illetve a hírközlési szerv) eljárásával kapcsolatban azt vizsgálhatja, hogy a jogszabályoknak megfelelően járt-e el, a panaszt megvizsgálta-e. Az ügyintézéssel kapcsolatban alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem merült fel. 

Ugyanakkor a beadványban vázolt probléma túlmutathat a panaszos egyéni sérelmén.  Különösen a Hírközlési Felügyelet Pécsi Hírközlési Területi Hivatalának határozatának idézett része alapján felvetődik a kérdés, hogy a jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben vajon sérelmet okoz-e, ha egy panaszos nem kap a postán semmilyen igazolást arról, ha megjelent hivatalos iratát keresve, de azt számára a posta bármilyen okból nem tudja kiszolgáltatni?
A posta vezérigazgató-helyettesének válaszában ajánlott lehetőség - mely szerint a vásárlók könyvében a panaszos jelezni tudja, hogy a postán kereste a küldeményét, de azt nem szolgáltatták ki számára, majd ezzel a későbbiekben szükség esetén bizonyíthatja az ottjártát -  nem lehet megnyugtató megoldás, hiszen senki nem tudhatja előre, hogy egy nem talált hivatalos irat miatt később szüksége lehet bizonyítani azt, hogy a postán megjelent és kereste azt. A vásárlók könyve leginkább a szolgáltató nem megfelelő eljárásával kapcsolatos panasz, közérdekű bejelentés és az ügyfelek javaslatai  rögzítésére szolgál. 
A hivatalos irat át nem vétele után és az ebből eredő késedelem, eljárási mulasztás okát valóban lehetőség van igazolni az eljárásban (bíróságon, hatóságnál) az igazolási kérelem benyújtásával, a kérelem elbírálása pedig adott esetben a postai kézbesítés szabályosságáról való döntés lehet, ám  - amint ez az OBH-4573/2001. számú ügyben készült jelentésben is megállapítást nyert - pontosan az okozhat a tisztességes eljárással összefüggő visszásságot, ha egy eljárásban a  panaszos nem értesül valamilyen számára fontos eljárási cselekményről, kötelezettségről. Az említett ügyben az értesítések kézbesítésének bizonyíthatatlansága vetette fel a visszásság lehetőségét. 
A postán tudakozványt lehet benyújtani, ha a küldemények sorsáról érdeklődik valaki. A szolgáltatással összefüggő fogyasztói panaszok kivizsgálási kötelezettségéről  is részletes szabályokat tartalmaz a 254/2001. (XII. 18.) Kormányrendelet, a hírközlési hatósághoz szintén lehet fordulni. De a probléma, azaz a megjelenés tényének bizonyíthatatlansága minden esetben felmerülhet. 
A panasszal kapcsolatban alkotmányos visszásságot nem tártam fel, de a fentiek alapján a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jog sérelmének jövőbeni előfordulásának elkerülése érdekében felhívom a Magyar Posta Rt. vezérigazgatójának a figyelmét a hivatalos iratok szabályszerű kézbesítésének fontosságára, valamint arra, hogy fontolja meg a hivatalos irat címzettje megjelenésének igazolását, illetve az igazolás megoldási lehetőségének kidolgozását és az Üzletszabályzatba való beépítését.   

2. A televízió üzemben tartási díj és a késedelmes teljesítéssel kapcsolatos pótdíj beszedési gyakorlat megváltoztatására ajánlást tettem az OBH-2798/2001. számú ügyben. Felkértem a Magyar Posta Rt. elnök-vezérigazgatóját, hogy szabályait, gyakorlatát úgy módosítsa, hogy a díjfizetési határnap és a késedelmi pótdíj esedékessége között kellő idő álljon rendelkezésre a teljesítésre. Egyidejűleg, az év első felében a pótdíjra vonatkozó jogszabályhely vizsgálatát az Alkotmánybíróság is megkezdte. 
Figyelemmel az alkotmánybírósági eljárásra, valamint arra, hogy a Kormány a díj fizetését átvállalta és a Magyar Posta Rt. díjbeszedési tevékenységét megszüntette, további intézkedést nem tartok indokoltnak, azért a panasz ezen részének vizsgálatát megszüntetem. 

Budapest, 2002. szeptember  30.

Lenkovics Barnabás