OBH 1878/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Várady Eszter
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában a forgalomszabályozással és az úthibák kijavításának elhúzódásával kapcsolatban a Pannon Víz Rt. eljárását kifogásolta.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a jogbiztonságból levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a – panasszal szintén érintett – Pannon Víz Rt. elnök vezérigazgatójától, valamint a Győr-Moson-Sopron Megyei Közlekedési Felügyelet igazgatójától.
A megállapított tényállás 
A panaszos beadványában a 81. sz. főút (Fehérvári u.) forgalmával, a forgalom nagyságával és összetételével, a kibocsátott környezetkárosító hatással, az ingatlanok megrongálásával és a szennyvízcsatorna megsüllyedt aknafedlapjai által okozott úthibákkal kapcsolatban fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Kifogásolta, hogy a megsüllyedt aknafedlapok és a felette húzódó úttest durva egyenletlenségei kijavítása érdekében – írásbeli kérés ellenére – nem intézkedett a szolgáltató, valamint a többek által beadott panaszukra választ nem kaptak.
Megkeresésemre a Pannon Víz Rt. elnök-vezérigazgatója közölte, hogy Győr város Fehérvári út – Tárogató út csatornaépítési munkáinak műszaki átadása 1989. június 1-én megtörtént.
1992. február 17-én a Kisalföld című napilap foglalkozott az érintett út építésének problémáival (Győr-Szabadhegy útjainak állapota címmel), mellyel összefüggésben a szolgáltató levélben kért intézkedést a Győr-Moson-Sopron Megyei Polgármesteri Hivatal Útkezelői osztálya részéről.
1997. december 19-én a Pannon-Víz Rt. panaszos jelenlétében helyszíni szemlét tartott, majd a 2510/1997. számú levelében a szolgáltató az érintett útkezelő szerv részvételével helyszíni bejárást irányzott elő.
Ezt követően – a melléklet tanúsága alapján – panaszos elismerte a társaság műszaki beavatkozásait, de továbbra is sérelmezte, hogy az átmenő forgalom változatlanul nem tartja be a kötelező sebességhatárokat.
Mindezek miatt a szolgáltató – panaszos érdekeit is figyelembe véve – kezdeményezte (E-179. számú levél) az érintettek részvételével megtartandó feladat meghatározó koordinációs megbeszélést.
Panaszos ismételt beadványa nyomán – ahogy azt a 256/GyŰ/99. számú feljegyzés melléklete igazolja – újabb helyreállítási munkákat végeztetett el a szolgáltató a Győri Útépítő Kft-vel.
A 53-35/2000. sz. beadvány alapján a Pannon-víz Rt. ismét helyszíni szemlét tartott, mely során újfent megállapításra került az, hogy a teherjárművek jelentősen túllépik a kötelező sebességhatárt. A közúti aknák állapotának felülvizsgálatára is sor került.
A helyszíni vizsgálatot követően a szolgáltató részéről intézkedés történt PAMREX típusú csillapítóbetétes aknakeret és fedőlap beépítésére.
A többször is megtartott helyszíni szemle azonban arra mutatott rá, hogy a sérelmes helyzet elsődleges oka a nehéz járművek szabálytalan közlekedése. Ennek szabályozása meghaladja a Pannon-víz Rt. kompetenciáját. A közúti közlekedés ellenőrzése, ezen belül a közúti forgalom szabályozása – a közúti közlekedés rendjéről szóló törvény és végrehajtási rendelete értelmében – a közlekedési hatóság feladatkörébe tartozik.
Mindennek megfelelően megkerestem 2003. január 9-én kelt levelemmel a Győr-Moson–Sopron Megyei Közlekedési Felügyelet igazgatóját.
A Felügyelet igazgatója arról tájékoztatott, hogy a közlekedési hatóság által a 81. számú főutat tehermentesítő útszakasz ideiglenes forgalomba helyezése 2002. december 20-án megtörtént (GY/ÚT/A/1/145/2002. sz. határozat).
Az eljáráson panaszos is részt vett. Az ideiglenes forgalomba helyezés által a lakóházakkal érintett szakaszon az átmenő forgalom megszűnt, az út a jogi rendezést követően visszaminősült helyi kiszolgáló úttá. Az új útszakasz forgalombiztonsági szempontból alkalmas a főúti forgalom lebonyolítására, de a járulékos munkálatok miatt a végleges forgalomba helyezésre várhatólag idén tavasszal kerül sor.
Az ügy jogszabályi háttere 
•	A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
34. § (1) A közút kezelője köteles gondoskodni arról, hogy a közút a biztonságos közlekedésre alkalmas, közvetlen környezete esztétikus és kulturált legyen.
(2) A közút forgalmi rendjét - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a közút kezelője alakítja ki. A forgalmi rendet - a forgalmi körülmények vagy a baleseti helyzet jelentősebb változása esetén, de legalább ötévenként - a közút kezelőjének felül kell vizsgálnia, és ha szükséges, módosítania kell. A közlekedési hatóság - a közlekedés biztonságát sértő vagy veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében - kezdeményezheti a forgalomszabályozás módosítását, vagy a közút kezelőjét a forgalmi rend felülvizsgálatára kötelezheti.
(3) A közutat, annak műszaki, minőségi, forgalmi, baleseti adatait, valamint a forgalmi rendjét meghatározó jelzéseket, továbbá a közút üzemeltetésére, fenntartására és fejlesztésére fordított költségeket a kezelőnek nyilván kell tartania.
(4) A közút megrongálódását a közút kezelője köteles haladéktalanul kijavítani, és a közút forgalmának biztonságát veszélyeztető helyzetet elhárítani. A kijavításig és a veszélyhelyzet elhárításáig köteles a forgalomban résztvevőket a veszélyre figyelmeztetni, szükség esetén sebesség- vagy súlykorlátozást elrendelni, illetőleg a közutat lezárni.
(5) A közút tisztántartásáról, a hó eltakarításáról, továbbá az út síkossága elleni védekezésről a közút kezelője gondoskodik.
•	A zaj és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT rendelet
14. § (1) Meglevő út, vasútvonal, polgári repülőtér forgalma által okozott, az új létesítményekre megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértéket jelentősen túllépő zaj, illetve rezgés csökkentésére az üzemeltetőnek forgalomszervezési és egyéb intézkedéseket kell tennie. Ilyen intézkedések megtételét a környezetvédelmi hatóság is kezdeményezheti, továbbá a 10. § (3) bekezdésében foglaltakat is alkalmazhatja.
Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. 
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, – a fentiekben hivatkozott levelek, beavatkozások, valamint a csatolt tételes iratjegyzék alapján - hogy a Pannon-víz Rt. lehetőségeihez képest aktívan meg kívánta oldani a sérelmes helyzetet, nem sértette meg az idézett jogszabályokat és nem okozott visszásságot az általam vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben.
A Győr-Moson-Sopron Megyei Közlekedési Felügyelet eljárását vizsgálva megállapítottam, hogy a panasz – hosszú idő eltelte után - a 81. számú főutat tehermentesítő útszakasz ideiglenes forgalomba helyezésével megoldódott.
Azonban a vonatkozó jogszabályok {1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 30/1988. (IV.21.) MT rendelettel} mélyre hatóbb tanulmányozása egy jelentős hiányosságra mutat rá.
Az említett törvény (a továbbiakban Ktv.) 34. § (1) bekezdése értelmében a közút kezelője köteles gondoskodni arról, hogy a közút biztonságos, közlekedésre alkalmas legyen. A 34. § (5) bekezdése értelmében a közút tisztán tartásáról, továbbá az út síkossága elleni védekezéséről a közút kezelője gondoskodik.
A Ktv. ugyanakkor – mint erre a BH1994. 566. is rámutatott – nem állapít meg hatósági jogkört arra az esetre, ha a közút kezelője a Ktv. 34. §-ában foglalt fenntartási, karbantartási kötelezettségének nem tesz eleget. A közlekedési hatóság részére ilyen hatáskört a Vhr. és más jogszabály sem biztosít.
A Felügyelet nyilatkozata a feladatát, jogosultságát illetően ellentmondásos értelmezési problémáról tanúskodik, mivel azt írja, hogy a forgalomszabályozás vonatkozásában „csak kötelezheti” az útkezelőket. A probléma az, hogy a Felügyelet nem érzékeli, hogy a kötelezés, mint egyik legerősebb jogosítvány, a forgalomszabályozás terén hatósági jogkört jelent, és erre lenne szükség a többi feladatát illetően is.
A törvénynek ezt a hiányát kiterjesztő – contra legem – jogértelmezéssel nem lehet pótolni.
Összegzésképpen megállapítottam, hogy a hatósági kötelezésről nem rendelkező, hiányos szabályozás az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okoz, mivel a közlekedési felügyeletnek a hosszú idő óta fennálló sérelmes állapot megszüntetésére nincs lehetősége, jogokat és kötelezettségeket megállapító döntés meghozatalára a vizsgálattal érintett területre vonatkozóan nem jogosult.
Kezdeményezés
A megállapított visszásság megszüntetése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján felkérem a gazdasági és közlekedési minisztert, kezdeményezze az 1988. évi I. törvény akként való kiegészítését, hogy a jogszabály biztosítson hatósági jogkört a Közlekedési Felügyeletek számára arra az esetre, ha a közút kezelője a fent kifejtett kötelezettségének nem tesz eleget.
Kérem a gazdasági és közlekedési minisztert, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 2003. április 17.

Lenkovics Barnabás