OBH 1725/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter
Az eljárás megindulása
A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Budapesti XXI. Kerületi Önkormányzat eljárását sérelmezte, mivel az utcájukban végighaladó, a közeli szennyvízleeresztő felé tartó nagy súlyú tehergépjárművek forgalma következtében a házak, illetve az útburkolat állapota jelentősen romlik, úgyszintén az ott élők életkörülményei. 
A panasz alapján az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság, a tisztességes eljáráshoz, valamint az egészséges környezethez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam. Ennek során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét és tájékoztatást, valamint a vonatkozó iratok megküldését kértem.
Alkalmazott jogszabályok
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
•	1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel
Tv. 32. § (1) A közúthálózat országos közutakból és helyi közutakból áll. Az országos közutak az állam tulajdonában, a helyi közutak - beleértve a kerékpárutakat is - a települési önkormányzatok tulajdonában vannak. Az egyéb jogi személyek, a jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok, valamint a magánszemélyek tulajdonában álló területen levő utak: magánutak. Magánútnak kell tekinteni az állam vagy az önkormányzat tulajdonában álló területen levő, közforgalom elől elzárt utat, továbbá az állam tulajdonában és a vízügyi igazgatóságok kezelésében levő elsőrendű árvízvédelmi fővonalakon a kerékpáros forgalom számára megnyitott utat is.
(2) Ha az (1) bekezdésben megjelölt utak forgalmi jellege (az út jelentősége, forgalmi terhelése és a forgalom összetétele) megváltozik, az e törvény 29. §-a, illetve 46. §-a szerint hatáskörrel rendelkező közlekedési hatóság a közút kezelőjének - magánút esetében tulajdonosának - kérelmére az országos közutat helyi közúttá, a helyi közutat országos közúttá vagy magánúttá, a magánutat helyi közúttá nyilváníthatja. Az utak tulajdonosai ezt követően az utak tulajdonjogának egymás javára, térítés nélkül történő átadásáról a változások ingatlan-nyilvántartáson való átvezetésére alkalmas megállapodást kötnek.
Tv. 33. § (1) A közút kezelői:
d) a magánutak tekintetében annak a területnek a tulajdonosa, amelyen a magánút van; állami tulajdonban levő ingatlanon fekvő magánút esetében tulajdonosnak az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett kezelő (használó) tekintendő.
•	1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól
14. § (1) A járművek forgalmát tiltó vagy korlátozó jelzőtáblák:
l) "Súlykorlátozás" (38. ábra); a tábla azt jelzi, hogy az úton a táblán megjelöltnél nagyobb össztömegű járművel (járműszerelvénnyel) közlekedni tilos;
•	218/1999. (XII. 28.) Kormányrendelet az egyes szabálysértésekről
Közúti közlekedési szabályok kisebb fokú megsértése
54. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait - a 42-52. §-ban meghatározott eseteken kívül - megszegi,
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
a) a közigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) a közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében;
c) a fegyveres erők;
d) a rendvédelmi szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálat;
f) a nyomozó hatóság, ideértve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet is;
g) a helyi önkormányzat és a kisebbségi önkormányzat;
h) a kötelező tagság alapján működő köztestület;
i) a közjegyző;
j) a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.
Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A vizsgálat megállapítása
A megküldött iratanyagból megállapítható, hogy a szennyvízleeresztő megközelítésére az önkormányzat egy ipartelepi belső utat jelölt ki, mely kialakításához anyagilag is hozzájárult, egyúttal pedig a panaszos utcájából a 3,5 tonna össztömeget meghaladó járművek forgalmát kitiltotta. Az ipartelepi belső út a közforgalom számára megnyitott magánútként üzemelt 2001. szeptemberéig, amikor a telepet üzemeltető kft. az utat önhatalmúlag lezárta. Ennek lett az a következménye, hogy a tehergépkocsik, annak ellenére, hogy az önkormányzat kijelölt számukra egy kerülő utat, az ipartelepi úttal párhuzamos – Vas Gereben, Nefelejcs és Rózsa - utcákon közelítik meg a szennyvízleeresztőt. Bár ez szabálysértés, a bírságolások nem tartják vissza a járművezetőket.
Megállapítom, hogy a jelenlegi helyzet kialakulásához az üzemeltető magatartása vezetett. Tekintettel azonban arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 29. § alapján az üzemeltető kft. nem hatóság, eljárásának vizsgálatára nincs hatásköröm. Vizsgálatom ezért kizárólag a panaszbeadvány elintézésével, illetve a kialakult helyzet megszüntetésével kapcsolatos önkormányzati eljárásra irányult.
Megállapítom, hogy a Budapesti XXI. kerületi önkormányzat az ipartelepi belső út lezárását követően mindent megtett azért, hogy újra biztosítsa a szennyvízleeresztő megközelítését ezen az úton keresztül. Az alpolgármester álláspontja szerint a tehergépjármű forgalommal érintett utcák egyike sem alkalmas ilyen súlyú és méretű gépjárművek forgalmának biztosítására.  Ezért kérte fel a Dél-Csepel Polgárőr Egyesület elnökét, és a közterület-felügyelőket a fokozott ellenőrzésre, a BRFK XXI. Kerületi kapitányságának kapitányságvezetőjét pedig az állandó ellenőrzésre. Ezen kívül segítségért fordult a Fővárosi Önkormányzathoz, mely Közmű Ügyosztályának munkatársai helyszíni szemlét tartottak. Ennek során megállapították, hogy a szennyvízleeresztő közlekedési kapcsolatai nem felelnek meg az üzembe helyezéskori állapotnak, és ezért veszélyezteti a kerületi közszolgáltatás jogszabályban előírt feltételeinek teljesítését. Ezt meghaladóan az önkormányzat folyamatosan próbálta és próbálja megtalálni a megfelelő megoldást, ennek érdekében rendszeresen egyeztet az üzemeltetővel az út megnyitásáról, tekintettel arra, hogy minden szakhatóság álláspontja szerint az ipartelepen átvezető út újbóli megnyitása jelentené a probléma legjobb, megnyugtató módon történő rendezését.
Az elmúlt másfél évben azonban nem sikerült elfogadható megoldást találni a problémára, a lakossági panaszok folyamatosan érkeznek.
Megállapítom, hogy a Budapesti XXI. kerületi önkormányzat a forgalmi rend helyreállítása érdekében minden lehetséges törvényes eszközt igénybe vett, intézkedéseit megfelelőnek tartom, ezért eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülmény nem merült fel.
Tekintettel azonban arra, hogy nem látható előre, mikorra sikerül az önkormányzatnak megállapodnia az ipartelepi belső utat üzemeltető kft-vel az út megnyitásáról, szükségesnek tartom, hogy az önkormányzat valamely más módon gondoskodjék arról, hogy a szennyvízleeresztő telephez tartó tehergépjárművek azt a kijelölt úton közelítsék meg.
Más önkormányzat gyakorlatában hasonló problémára az jelentett megoldást, hogy a hatóság a behajtást tiltó tábla kihelyezésén túl terelőoszlopos útszűkítéssel fizikailag is lehetetlenné tette a tehergépjárműveknek a behajtást (OBH 4487/2000.). Felhívom ezért a csepeli önkormányzat jegyzőjét arra, hogy fontolja meg az érintett utcákban mechanikus útakadályok kihelyezésének a szükségességét, illetve a lehetőségét.

Budapest, 2003. május 16.

Lenkovics Barnabás