OBH 1691/2002.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Nagy Tiborné 
Az eljárás megindulása
A panaszos azzal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy a telkén, illetve a háza előtt folyó esővízelvezető-árokba beleöntik a szennyvizet, a hordalék és az iszap lerakódik és a házát elöntéssel fenyegeti. Évek óta kéri az önkormányzat intézkedését, de nem történt semmi.
A vizsgálat az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság részét képező jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz való, valamint a 13. § (1) bekezdésében foglalt, a tulajdonhoz való jog megsértése miatt indult.
Alkalmazott jogszabályok 
•	1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról (Vgtv.)
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
•	1990. évi LXV. törvény az önkormányzatokról (Ötv.)
•	253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről (OTÉK)
•	72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról
A feltárt tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panasz vizsgálatát hivatalom 2002 márciusában kezdte meg. Először az érdi jegyzőtől kért az ügyről tájékoztatást és a keletkezett dokumentumokat. Többszöri írásbeli és szóbeli sürgetés is eredménytelen maradt, ezért a Közép-Duna-Völgyi Vízügyi Igazgatóságtól kértem ugyanazt. A válaszban a Vízügyi Igazgatóság közölte: 
„- szakvéleményünk kialakításához telefoni egyeztetést folytattunk ÉTV Kft. Érd városi ivóvíz-, és szennyvízelvezető csatornahálózatának, valamint a szennyvíztisztító telep üzemeltetőjének képviselőjével,
-	megállapítottuk, hogy nevezett utca szennyvízelvezető csatornával nem rendelkezik, telek tulajdonosok zárt tározóikban gyűjtött szennyvizeiket a városi szennyvíztisztító telepre szállíttatják,
-	az építési engedély kiadása, szennyvíz zárt tározóban történő elhelyezéssel, Érd Város Önkormányzatának hatásköri feladata,
-	mint közterületi csatornával nem ellátott utca, erre vonatkozóan sem vízjogi létesítési, sem üzemeltetési engedéllyel nem rendelkezik, az ezzel kapcsolatos panasz kivizsgálása sem tartozik Igazgatásunk hatáskörébe,
-	az utca, és a hozzátartozó terület felszíni vizeinek, panaszos levelében leírt, nyílt árkos elvezetési rendszere üzemeltetés szempontjából szintén önkormányzat hatáskörébe tartozó feladat, mind annak felderítése is, hogy honnan, vagy kitől származhat, ki köti illegálisan szennyvízét a csapadékvízelvezető, útmenti nyíltárokba.
Sajnálattal kell megállapítanom, hogy tárgyi ügyben érdemben, probléma megoldóan, eredményesen eljárni nem tudunk hatósági jogkör hiánya miatt.
A probléma tényleges megoldását az utca csatornázása jelentené.”
Ekkor (2002 novemberében) a KH vezetőjét kerestem meg a konkrét ügyben és annak vizsgálatát is kértem, miként lehetséges, hogy az érdi jegyző négyszeri megkeresésemre sem válaszol. 
Decemberben a jegyzői jogkörben eljáró aljegyzőtől az a válasz érkezett, hogy az ÉVAÉP Kht-t (Érd Város Közútkezelő Közhasznú Társaságot) megkereste az „ügy kivizsgálására és orvoslására … (de) az intézésére vonatkozóan még tájékoztatást nem kaptunk.” Több tájékoztatás az érdi polgármesteri hivatalból nem érkezett. A KH-tól sem kaptam – többszöri sürgetés ellenére – választ. Ekkor a telefonon megkísérelt egyeztetéseken az derült ki, hogy az iratokban mindvégig „útmenti nyíltárok”-ként kezelt vízelvezetés nem is létezik.
A tényállás másképp nem volt tisztázható, ezért az érintett szervek és hivatalom közös helyszíni szemlét tartottak, amelyen a következőket észlelték:
A panaszos épülete egy vízmosásban épült. Annak keresztszelvényét tekintve, a ház a vízmosás legalján van, több kamraszerű építmény társaságában. A csapadékvízelvezető nem „útmenti nyíltárok”, hanem az útra merőleges, az M7-es autópályától indulóan a kétoldali dombról az összes csapadékvizet elvezető természetes terepalakulat, amely meg nem szüntethető. A folyásirány felől a vízmosás valamikori feltöltésével egy keresztirányú utcát alakítottak ki. Az útburkolat koronaszintje nagyjából egy szinten van a panaszos házának a tetejével. A telket teljes hosszában keresztezi a vízfolyás. Az alsó, kilépő oldalon a drótkerítés hordalékfogóként működik. A keresztező út(feltöltés) előtt és után a víz nyíltárokban folyik, az út alatt átereszben. A belépő oldalon hordaléklerakódásnak, feliszapolódásnak stb. nincs nyoma, ami arra mutat, hogy a kilépő oldalon a panaszos telkére érkező nagymennyiségű hordalék és iszap a keresztirányú út feltöltéséből származhat. Valószínűleg az áteresz elmozdulása vagy beomlása miatt mosódhat bele a feltöltés anyaga.
A panaszos háza gyakorlatilag ráépült a vízfolyásra, a „terasz”-ként használt betonfelülettel egyben befedték a nyíltárok egy szakaszát, amely nagymennyiségű hóolvadás vagy eső esetén a víz visszatorlódását tovább fokozza. A panaszos telke éppúgy nincs szennycsatornába kötve, mint a többi környező ingatlan, mert nincs csatorna. A szemle időpontjában az iszap és hordalék szagtalan volt, ami nem valószínűsítette szennyvíz bejutását a folyásirány felől. 
A lakásnak használt épület kb. a 60-as, 70-es években épült, valószínűleg alapozás (és engedély) nélkül. Az ingatlant a panaszos 1995-ben vette meg. Ezt megelőzően ugyanennek az utcának egyik, magasan fekvő házában lakott. Ebből következően a helyszín jól ismert volt számára. A körülmények közül a helyszín adottsága 1995 óta nem változott. Ami megváltozhatott, az az áteresz meghibásodása folytán az iszap és hordalék felszaporodása. Ez viszont nagyobb vízmennyiség esetén komoly elöntéssel fenyegetheti a lakásra használt épületet is.
Ezért a helyszíni megállapodás alapján a KH intézkedett. Felkérte a település polgármesterét:
„A panaszos korábbi beadványaira hivatkozással az Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosa felhívására az alábbi megkereséssel fordulok Önhöz:
Panaszos idős, egyedül élő asszony, aki az ingatlana sajátos adottságai miatt az utóbbi években olyan helyzetbe került, amely problémák megoldására önerőből nem képes. Tekintettel arra, hogy a jelenleg fennálló állapot a vagyoni hátrányon kívül közvetlen élet- és balesetveszély forrása lehet, kérem, hogy az ügyet a közeljövőben tárja a Képviselő-testület elé, és panaszos érdekeit képviselje. 
Szíves tájékoztatásul az alábbi jogszabályi helyeket idézem:
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 4. § (1) bekezdése szerint: 
„A települési önkormányzat feladata:
a) a helyi vízi közüzemi tevékenység fejlesztésére vonatkozó - a vízgazdálkodás országos koncepciójával és a jóváhagyott nemzeti programokkal összehangolt tervek kialakítása és végrehajtása;
b) a helyi víziközművek működtetése, a koncessziós pályázat kiírása, elbírálása és a koncessziós szerződés megkötése;
d) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása;
f) a helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés.
(2) A települési önkormányzat - a vízgazdálkodási tevékenységek, mint közfeladatok (közszolgáltatások) körében - köteles gondoskodni:
b) a 2000 lakosegyenértékkel jellemezhető szennyvízkibocsátás feletti szennyvíz-elvezetési agglomerációt alkotó településeken a keletkező használt vizek (szennyvizek) szennyvízelvezető művel való összegyűjtéséről, tisztításáról, a tisztított szennyvíz elvezetéséről, illetőleg a más módon összegyűjtött szennyvíz, továbbá a szennyvíziszap ártalommentes elhelyezésének megszervezéséről;
d) a hulladékgazdálkodásról szóló külön törvény szerint nem közművel összegyűjtött szennyvizek ártalom mentes elhelyezésének szervezéséről és ellenőrzéséről.
(3) Az (1) bekezdésben felsorolt feladatok - a külön jogszabályokban a polgármester, illetve a jegyző hatáskörébe utalt feladatok kivételével - a képviselő-testület, a főváros esetében a fővárosi önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartoznak.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV törvény 8. § (1) bekezdése: „A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, …”
Tekintettel arra, hogy a kérdéses utcában még nincs kiépítve a csatornahálózat, annak megtörténtéig a probléma átmeneti rendezésére megoldásokat szükséges találni.
Jelen levelemmel egyidejűleg megkeresem Érd Város Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét a szükséges hatósági eljárások lefolytatására, az önkormányzattal történő együttműködés kezdeményezésére, azonban a hatósági intézkedések – meggyőződésem szerint – csak rövid távú megoldást eredményezhetnek, ezért kérem, hogy az évek óta fennálló helyzetre vonatkozóan a közeljövőben dolgoztasson ki egy olyan koncepciót, amely a panaszos problémáit megnyugtatóan rendezni képes.
A hordalék és hulladék elleni védekezésre elsősorban hulladékfogó rács elhelyezése szükséges a Cserhalmi út páros oldalán lévő áteresz előtt, erre vonatkozóan már a jegyző úr is ígéretet tett, ezért kérem ennek mielőbbi megvalósítását. A vízelvezető árok kitisztítása (esetleg mélyítése?) mind közterületen (és az alatt is), mind panaszos ingatlanán elengedhetetlen, ez egyrészt önkormányzati feladat, másrészt a panaszos ingatlanán ehhez a tulajdonosnak – tekintettel korára, egészségi állapotára és anyagi helyzetére – az önkormányzat segítséget nyújthat.
Kérem, hogy jelen megkeresést szíveskedjék kiemelten kezelni, a megtett intézkedésekről, javaslatokról, álláspontjáról szíveskedjék hivatalomat mielőbb tájékoztatni.
Együttműködésében bízva, …”    
A jegyzőt:
„Hivatkozással a panaszos korábbi beadványaira, amelyben az ingatlanán keresztül, illetve a telke előtt húzódó esővíz elvezető árok állapotát, abba olykor szennyvíz és szemét beleengedését sérelmezi, kérem szíves intézkedését a problémák mielőbbi megoldására.
A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet 25. § (1) bekezdése kimondja, hogy a helyi vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos hatósági hatáskörben – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a jegyző a vízgazdálkodási és a környezetvédelmi szakhatóságok bevonásával határoz továbbá:
b) a települések belterületén a vizek természetes áramlásának, lefolyásának önkényes megváltoztatása folytán a szomszédos ingatlanok tulajdonosai között felmerült vitában – a vízjogi engedélyezési kötelezettség alá tartozó vízimunkák megvalósításától eltekintve – dönt a természetes lefolyás biztosításáról vagy az eredeti állapot helyreállításáról;
A 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet  (OTÉK) 47. § (8) bekezdése szerint: a telek terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.
A hordalék és hulladék elleni védekezésre elsősorban az Ön által is hivatkozott hulladékfogó rács elhelyezése szükséges a Cserhalmi út páros oldalán lévő áteresz előtt. Ezzel egyidejűleg panaszos ingatlana előtti közterületen és az alatt, valamint az ingatlanon keresztül húzódó árok tisztítását (esetleg mélyítését?) is haladéktalanul el kell végezni, amelyhez a tulajdonosnak – tekintettel korára, egészségi állapotára és anyagi helyzetére – az önkormányzat segítséget nyújthat.
Tekintettel arra, hogy a probléma évek óta fennáll, s erről az önkormányzat és az Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosa is tudomással bír, kérem, hogy a hatáskörébe tartozó kérdésekben folytassa le a szükséges eljárásokat, majd azok eredményeképpen érdemi határozat hozataláról szíveskedjék gondoskodni.
Egyidejűleg felkérem, hogy az önkormányzati hatáskörbe tartozó feladatok megvalósítását a polgármesternél és a képviselő-testületnél szorgalmazza.
Jelen levelemmel egyidejűleg megkeresem Érd Város polgármesterét is.
Kérem, hogy a megtett intézkedésekről, a meghozott határozatokról szíveskedjék főosztályomat értesíteni – szigorúan – 30 napon belül.
Együttműködésében bízva, …”
Ennek megfelelően megállapítottam, hogy jelenleg intézkedésem nem szükséges.
Megállapítom ugyanakkor, hogy az érdi jegyző mint hatóság, és az önkormányzat mint a közszolgáltatásért felelős (egyben az ÉVAÉP alapítója) visszásságot okoztak a panaszosnak a jogállamiság részét képező jogbiztonsághoz és a tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggésben. Több év alatt írásbeli és szóbeli kérelmei ellenére sem nem intézkedtek, sem nem válaszoltak.
A panaszos tulajdonhoz való jogával kapcsolatos visszásságot azért nem állapítottam meg, mert a saját helyzetének meghatározó körülményeit maga választotta azzal, hogy 1995-ben az általa jól ismert területen ezt az ingatlant vette meg.
Az az alaphelyzet, hogy az épület egy vízmosás aljában van, nem változik. Így a körülmények javíthatók, de problémamentessé nem tehetők, és ebben sem a jelenlegi hatóságnak, sem a közszolgáltatóknak nincs szerepe.
A közvetlen fenyegetés elhárítása érdekében felhívom a megszólítottakat a KH felkérésének soron kívüli teljesítésére. A KH vezetőjét, az érdi jegyzőt intézkedési és az ügyfelek felé válaszadási kötelezettségeik jövőbeni teljesítésére. A Vízügyi Igazgatóság vezetőjét arra, hogy a tényállás tisztázása alapján adja meg a szakvéleményét.
Valamennyiük figyelmét felhívom, hogy az országgyűlési biztos az Alkotmányban és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvényben rögzített feladatának akkor tud eleget tenni, ha a megkeresett szervek az ugyanitt, illetve az eljárásaikat szabályozó más jogszabályokban előírtaknak eleget tesznek.
Megállapítottam, hogy az eljáró szervek nem-, vagy félretájékoztatása önmagában veszélyezteti a jogbiztonságot, jogállamban megengedhetetlen.
Kérem, hogy a jövőben ilyen eset ne forduljon elő többé.

Budapest, 2003. június  26.

Lenkovics Barnabás