J e l e n t é s  
az OBH 1341/2002. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy Jásztelek Község önkormányzati rendelete egységes szemétszállítási díjat állapít meg a lakosok számára, függetlenül a háztartásokban termelt hulladék mennyiségétől. Panaszos a háztartásában keletkező hulladékot komposztálja, elégeti, ezért háztartása alig fél kg szemetet termel hetente, mely esetben aránytalanul magasnak tartja a 110 liter hulladék elszállításának megfelelő díj kiszabását. 
A 2001. augusztus végén megtartott lakossági fórumot követően a képviselő-testület úgy módosította a rendeletét, hogy a 70 éven felülieket alanyi jogon 50%-os díjfizetési kedvezményben részesítette. Panaszos sérelmesnek tartja azonban, hogy a környező településekkel összemérve a jászteleki rendelet kevesebb kedvezményt biztosít.
A panasz alapján az ügyben vizsgálatot indítottam, mely során megkerestem Jásztelek Község jegyzőjét és tájékoztatást, valamint a vonatkozó iratok megküldését kértem.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
226. § (1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
22. § (1) A települési önkormányzatok a hulladékgazdálkodási feladataik ellátása érdekében, e törvény céljainak és alapelveinek figyelembevételével együttműködnek egymással. Együttműködésük tartalmát és feltételeit együttműködési vagy a társulási törvény szerinti társulási szerződésben állapítják meg.
(4) A települési önkormányzat képviselő-testülete az (1) bekezdés szerinti együttműködés keretében - a vonatkozó terület- és településrendezési tervekben foglaltak figyelembevételével és a helyi hulladékgazdálkodási tervnek megfelelően - kijelöli az érintett települések igényeit kielégítő települési hulladékkezelési létesítmények helyét.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (1) A rendelet előírásait a települési hulladék kezelésére, a települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) által, a jogszabályoknak megfelelően szervezett közszolgáltatás díjának meghatározásakor kell alkalmazni.
(2) Az önkormányzat képviselő-testülete rendeletében külön-külön határozza meg az általa szervezett, a települési szilárd, illetve folyékony hulladék (a továbbiakban együtt: települési hulladék) kezelésére irányuló közszolgáltatás díját.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
6. § (1) A közszolgáltatás díját úgy kell meghatározni, hogy
a) a tartós működéshez szükséges nyereség fedezetének, illetve az indokolt költségek és ráfordítások megtérülésének biztosítására alkalmas legyen és
b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása - a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján - általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja;
(4) A fizetendő közszolgáltatási díj az egységnyi díjtétel és a szolgáltatás mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata.
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.

Jásztelek Község Önkormányzatának 5/2001. (VI. 29.) Ör. sz. rendelete a települési köztisztasággal, a zöldterület és parkfenntartással, a települési szilárd és folyékony hulladékkal összefüggő feladatok végrehajtásáról
5. § (2) Az Önkormányzat a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos kötelező közszolgáltatás ellátásával a Jászberény Berénykom Kft-t, illetve a települési folyékony hulladék esetében a Jászberényi Jászvíz Kft-t (továbbiakban: szolgáltató) bízza meg, valamint felruházza a rendeletben megfogalmazott jogosítványokkal. 
(3) Az (1) bekezdésben felsorolt közszolgáltatásokat a tulajdonosok e rendeletben meghatározott módon kötelesek igénybe venni.
(4) A közszolgáltatásért, illetve az ártalmatlanító helyre kivitt szilárd és folyékony települési hulladék elhelyezéséért a tulajdonos közszolgáltatási díjat köteles fizetni.
13. § (1) A közszolgáltatás igénybevétele kötelező.
(4) A szolgáltató heti egy alkalommal szerdai napokon gyűjti a szilárd kommunális hulladékot. A rendszeresített gyűjtőedényzet térfogatát meghaladó hulladék elszállítása az e célra rendszeresített - a szolgáltatótól megvásárolható - emblémás fóliazsákokban lehetséges.
15. § (1) A lakossági közszolgáltatás ellátásáért a tulajdonos e rendelet szerinti díjat köteles fizetni. A díjat a képviselőtestület évente felülvizsgálja. 
(2) A szilárd hulladékgyűjtés úgy történik, hogy a mellékletben felsorolt utcákban 110 literes kukákban helyezhető el a háztartási hulladék. A kukás háztartási hulladék ártalmatlanítási, begyűjtési és szállítási díja egyenértékű:
Jásztelek közigazgatási területén: 5.804,-Ft/110l/heti egyszeri szállítás/év+ÁFA
A többlet hulladék elszállítására, ártalmatlanítására igénybe vehető matricás fóliazsákok díja: 27,50 Ft/db+ÁFA+112 Ft+ÁFA az elszállítás (156 Ft/zsák).
16. § A szilárd hulladékszállítási és kezelési közszolgáltatási díj kedvezményei
(1) A rendeletben meghatározott szilárd háztartási hulladék ártalmatlanítási begyűjtési és szállítási díj 50%-át kell fizetni annak az ingatlantulajdonos magánszemélynek, aki:
a.) 70. életévét betöltött egyedülálló,
b.) 70. életévüket betöltött házastársak.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A vizsgálat megállapításai
A panasz és Jásztelek Község Önkormányzatának a települési köztisztasággal, a zöldterület és parkfenntartással, a települési szilárd és folyékony hulladékkal összefüggő feladatok végrehajtásáról szóló 5/2001. (VI. 29.) Ör. sz. rendelete (a továbbiakban: rendelet) áttekintését követően megállapítom, hogy a rendelet szabályozása nem felel meg az arányosság követelményeinek. A rendelet ugyanis csak egy űrmértékű - 110 literes - hulladékgyűjtő edény használatát rendeli alkalmazni, ezáltal szabályozásában figyelmen kívül hagyja a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.), valamint a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) kormányrendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) előírásait. Mind a két említett jogszabály ugyanis komoly súlyt fektet arra a követelményre, hogy a rendeletekben megállapított hulladékszállítási díj a Polgári Törvénykönyvben kimondott szolgáltatás-ellenszolgáltatás elvének megfeleljen. A Hgt. kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a kezelt hulladék mennyisége és minősége figyelembevételével kell megállapítani (25. § (1) b)). A kormányrendelet szerint pedig a közszolgáltatási díj megállapítása egységnyi díjtételek meghatározásával történik, mely az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja (7. § (2) a)). 
A rendelet azonban azáltal, hogy a lakosság számára csak a 110 literes gyűjtőedényt biztosítja, nem tudja a háztartásonként ténylegesen kitermelt hulladéknak megfelelő közszolgáltatási díjat meghatározni. Ezért abban az esetben, ha adott háztartásokban folyamatosan kevesebb, mint 110 liter hulladék keletkezik egy héten, a rendelet szerint ennek elszállításának díja ugyanannyi, mint 110 liter szemét esetében. A kisebb űrmértékű emblémás fóliazsák használatát csak többlethulladék termelése esetén engedi igénybe venni a jogalkotó, azaz technikailag a fóliazsák alkalmazásának lehetőségével a rendelet bár biztosítja a kevesebb hulladék gyűjtését, ennek kizárólagos használatát nem engedi.

Az Alkotmánybíróság a hulladékgazdálkodást érintő határozataiban sokat foglalkozik az elszállított szemét és az azért megállapított díj arányosságával. 
Így a 26/1997. (IV. 25.) AB határozatában hangsúlyozta, hogy "az önkormányzati rendeletalkotással szemben lényeges követelményként fogalmazható meg - más tényezők mellett -, hogy a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen. (ABH 1997. 482, 486.) Az önkormányzatoknak a rendeletalkotás során ezt az elvet figyelembe kell venniük. A képviselő-testületek a szemétszállítási díj meghatározására irányuló szabályozás megalkotásakor kötelesek a szolgáltatási díj összegét a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez kötni. Ez a kötelezettség közvetlenül a Ptk. 201. §-ából (szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának elve) vezethető le".
Az 54/1998. (XI. 27.) AB határozat pedig elvi jelleggel hívta fel a figyelmet a következőkre: "A szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása olyan alapvető követelmény az önkormányzatokkal szemben, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásuk során maradéktalanul érvényesíteniük kell. ... A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti azt az önkormányzatokkal szembeni követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározása során a díj összegét nem a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem más mutatókhoz ... kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására." (ABH 1998. 492, 494, 495.)
A 6/1999. (IV. 21.) AB határozat leszögezte, hogy az "Alkotmánybíróság az általa elbírált szemétszállítási díjat megállapító önkormányzati rendeleti rendelkezésekkel kapcsolatos határozataiban megállapította, hogy mivel az önkormányzat a díj megállapítása során polgári jogi jogviszony tartalmi elemét szabályozza, a díj szabályozása során "tiszteletben kell tartania a polgári jog olyan általános alapelvét mint a szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűsége" E határozataiban az Alkotmánybíróság a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának biztosítását szolgáló törvényi előírások hiányában hivatkozott a szolgáltatások egyenértékűségének követelményére mint a polgári jog alapelvére és a Ptk. 201. és 202. §-aiban foglalt rendelkezésekre".

Tekintettel arra, hogy a rendelet szabályozása a hulladékszállítási díj meghatározása körében a magasabb szintű jogszabályokban megfogalmazott arányossági követelményeknek nem felel meg, az önkormányzat a jogállamiság és az abból következő jogbiztonság követelményével, valamint az Alkotmány 44/A. §-ának (2) bekezdésében - a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal - deklaráltakkal összefüggésben visszásságot okozott.

Panaszos sérelmezte továbbá azt is, hogy a környező települések rendeletei a 70 éven felüli korosztályt teljesen mentesítik a díjfizetési kötelezettség alól, míg Jásztelek Község rendelete csak a díj fele összegének megfizetése alól mentesíti az időseket. 
A Hgt. szerint a képviselő-testület rendeletben állapítja meg - egyebek mellett - az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét (23. § f)).  
Az Alkotmánybíróság már számos döntésében, elvi jelleggel a 61/1992. (XI. 20.) AB határozatban felhívta a figyelmet arra, hogy a "mentességek és kedvezmények meghatározásánál a jogalkotót széles körű mérlegelési jog illeti meg". Azaz az önkormányzatok a mentességek meghatározásakor maguk döntenek, nem okoz tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásságot, ha a mentességek, kedvezmények körét eltérően rendezik az egyes települési képviselő-testületek.

Ajánlás

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. §-ának (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő önkormányzati rendelet módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében.
Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. 20. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos visszásságok orvoslása érdekében az Ötv. 98. §-ának (2) és (3) bekezdései által biztosított törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy a rendelet - különös tekintettel a hulladékszállítási díj megállapításakor az arányosság követelményeire - megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet előírásainak. Abban az esetben, ha az önkormányzati rendelet és a magasabb szintű jogszabályok közötti összhang hiányzik, úgy kezdeményezze az érintett önkormányzatnál a rendelet módosítását.

Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2002. augusztus

Takács Albert