OBH 6670/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka
Vizsgálat megindulása:
	Egy cserhátsurányi illetőségű panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmesnek találta, hogy a gázbevezetés háromszor annyiba került neki, mint azoknak a lakosoknak, akik eredetileg, a gázvezeték kiépítésekor csatlakoztak a beruházáshoz.
	A vizsgálatot az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz fűződő jog [Alkotmány 13. § (1)] sérelmének gyanúja miatt indítottam.
	A vizsgálat során írásban megkerestem a MOL GÁZ Kft-t, valamint a cserhátsurányi önkormányzat polgármesterét. Továbbá telefonon érdeklődtem a polgármesternél, a MOL GÁZ Kft jogi és igazgatási vezetőjénél és a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Jogi Főosztályának munkatársánál.
Megállapított tényállás:
	Cserhátsurányban és a környező településeken a földgázhálózat 1995-ben épült meg és 1995 decemberében helyezték üzembe. A kivitelezési munkálatok megkezdéséig, 1995. május 31-ig, 70 ezer Ft-ot kellett a lakosságnak fizetni az elosztó vezeték kiépítéséért, amelyből 8500 Ft volt a gázcsonk kiépítése.
	1998. március 16-án a panaszos megállapodást kötött az önkormányzattal, vezetékes földgázzal való ellátásra. 

A megállapodás a következőket tartalmazza:
•	"(1) A szolgáltató vállalja, az igénylő kéri a Cserhátsurány, (...) szám alatti ingatlan vezetékes földgázzal történő ellátását.
•	(2) A gázvezeték házi leágazását az utcai gerincről telekhatáron belül 1 m-re az igénylő végezteti el.
•	(3) Az igénylő a gázvételezési jogért 100 ezer Ft közműfejlesztési hozzájárulást köteles megfizetni
•	(8) Jelen közműfejlesztési hozzájárulás az 1. pontban körülírt ingatlan és egy lakás gázellátását tartalmazza."
•	2001. augusztus 1-én a panaszos "gázigény bejelentést" tett a MOL Gáz Kft-nél.
•	A panaszos fizetési kötelezettsége a MOL GÁZ Kft-nek eredetileg 140 ezer Ft+ÁFA lett volna, de a panaszos kérelmére méltányosságból a MOL GÁZ Kft mindössze azt az önköltségi árat kérte, amelyet a vállalkozónak kellett fizetnie.
•	2001. szeptember 20-án az önkormányzat és a MOL GÁZ Kft megállapodtak abban,  hogy a gázszolgáltatásba még be nem kapcsolt, korábban a gázvételezés lehetőségére megállapodás alapján jogot nyert lakosok részére a beruházási összegből 40 ezer Ft +ÁFA megfizetését Cserhátsurány Község Önkormányzat teljesíti a MOL Gáz Kft-nek. Így a 140 ezer Ft+ÁFA helyett a MOL GÁZ Kft nem az eredetileg ígért bruttó 133 ezer Ft megfizetését igényelte, hanem ennél bruttó 8750 Ft-tal kevesebbet, bruttó 125 ezer Ft-ot.  (Ez az összeg úgy jött ki, hogy a MOL GÁZ Kft az önkormányzati megállapodás után a panaszosnak nem az általa felajánlott kedvezményes összeget számította fel, hanem az eredeti ár önkormányzati támogatással csökkentett összegét.)
•	2002. január 25-én a panaszos a közműfejlesztési támogatást az önkormányzattól megkapta.
Alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
•	A gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI tv.
Gszt. 3. § A törvény alkalmazásában
f) gázelosztó vezeték: az a csővezetékrendszer - a hozzá tartozó nyomáscsökkentő és szabályozó berendezésekkel -, amely a gázátadó állomás kilépő oldalától indult, és a fogyasztó telekhatáránál ér véget. Tartályos ellátás esetén a tartály telepítésére szolgáló ingatlanról kilépő gázvezeték;
s) fogyasztói főelzáró: a telekhatáron vagy attól legfeljebb egy méteren belül létesített elzáró szerelvény;
Gszt. 4. § (1) A természetes monopolhelyzetben lévő gázszolgáltatás és a gázértékesítés engedélyezését, a fogyasztói igény kielégítésének és a szolgáltatás színvonalának ellenőrzését, a fogyasztóvédelmet a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) látja el.
(2) A Hivatal e törvényben meghatározott feladatainak ellátása érdekében
b) jogosult az engedélyhez kötött tevékenységgel kapcsolatos iratokba betekinteni,
c) jogosult az iratokról másolatot, kivonatot készíteni, feladatai ellátásához az engedélyestől további információt kérni,
Gszt. 7. § (1) A szolgáltató és a gázértékesítő köteles együttműködni a fogyasztókat érintő kérdésekben a fogyasztók társadalmi érdekképviseleti szervezeteivel. Ennek részletes szabályait az ipari és kereskedelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) rendeletben határozza meg.
(2) A Hivatal a gázszolgáltatás és értékesítés keretében
c) kivizsgálja a fogyasztói panaszokat,
Gszt. 17. § (1) Települések, településrészek, illetve fogyasztók gázszolgáltatásba történő bekapcsolásához szükséges gázelosztó rendszer az előírt műszaki-biztonsági, pénzügyi és gazdasági feltételek megtartása mellett létesíthető. A megépült gázelosztó rendszert csak gázszolgáltató üzemeltetheti.
(2) Az általános közüzemi szerződés kötésére jogosult fogyasztók a gáz hatósági árával nem fedezett fejlesztési költségekre a miniszter rendeletével meghatározott mértékű hálózatfejlesztési hozzájárulást kötelesek a gázszolgáltatónak fizetni. Az egyedi közüzemi szerződést kötő, valamint a 21. § (4) bekezdés szerinti fogyasztó a szolgáltatóval a polgári jog szabályai szerint állapodik meg az árral nem fedezett fejlesztési, továbbá a különös fogyasztói igények teljesítéséről. A gázfogyasztás árával nem fedezett fejlesztési költségekre fizetendő hozzájárulás fejében végzett szolgáltatásnyújtás, mentes az általános forgalmi adó fizetése alól.
•	A gázelosztó vezetékre vonatkozó hálózatfejlesztési hozzájárulásról szóló 32/1955. ( VIII.8.) IKM rendelet
1. § (1) E rendelet hatálya a gázellátásba újonnan bekapcsolandó településeken, településrészeken levő fogyasztók igényének kielégítését szolgáló gázelosztó vezeték gázszolgáltató által történő létesítéséhez, bővítéséhez (a továbbiakban: beruházás) szükséges, valamint a meglevő elosztóvezetékre utóbb rákapcsolódók által fizetendő hálózatfejlesztési hozzájárulás (a továbbiakban: hozzájárulás) megállapítására terjed ki.
(2) A hozzájárulás konkrét összegét beruházásonként, illetőleg fogyasztónként az e rendelet mellékletében (a továbbiakban: melléklet) meghatározott számítási szabályok alkalmazásával a gázszolgáltató határozza meg. A meghatározott hozzájárulás összegéről, valamint a kapcsolódó háttérszámításokról a gázszolgáltató a Magyar Energia Hivatalt tájékoztatja.
(3) A gázszolgáltató legfeljebb a melléklet alapján kiszámított és a 3. §-ban leírtaknak megfelelő hozzájárulást jogosult kérni saját tulajdonú elosztó vezetékére az újonnan bekapcsolandó fogyasztóktól.
(8) A később, 10 éven belül csatlakozó új fogyasztó a beruházás megkezdése előtt kiszámított hozzájárulás arányos részének az évenkénti hivatalos termelői árindexekkel növelt összegét, a 10 éven túl jelentkező új fogyasztó a 10. évben fizetendő hozzájárulást köteles a gázszolgáltató részére megfizetni.
(9) A később csatlakozó új fogyasztók által befizetett hozzájárulást a gázszolgáltató külön számlán kezeli. A külön számlán kezelt összegnek a korábban csatlakozó fogyasztók részére történő visszatérítési módjáról a gázszolgáltató a fogyasztókkal kötött szerződés keretében állapodik meg.
•	A magánszemélyek közműfejlesztési támogatásáról szóló 73/1999. ( V.21.) Korm. rendelet
1. § (1) Ha magánszemély a közműhálózat fejlesztéséhez pénzbeli befizetéssel hozzájárul (a továbbiakban: közműfejlesztési hozzájárulás), a központi költségvetés az e célra befizetett összeg 15%-át visszatéríti (a továbbiakban: közműfejlesztési támogatás).
(3) E rendelet alkalmazása szempontjából közmű:
b) a gázelosztó vezetékhálózat: a gázátadó állomás kilépő oldalához csatlakozó vezetékhálózatnak a fogyasztói telekhatárig terjedő része,
(5) Közműhálózat fejlesztése: a közművesítetlen közterületen új közmű építése, vagy meglévő közmű esetén a nagyobb teljesítményre való alkalmassá tétel érdekében annak átépítése és bővítése, valamint a közterületi közműhálózat és az ingatlan közötti csatlakozó vezeték megépítése.
(6) Közműfejlesztési hozzájárulás: az a befizetési kötelezettségként megállapított pénzösszeg, amelynek nagyságát a beruházás kezdeményezője a várható kivitelezési érték alapján, a közmű által kiszolgálandó ingatlanokért számította ki.
(7) Közműfejlesztési hozzájárulás a magánszemély által a villamoshálózat-fejlesztési hozzájárulásról, valamint a gázelosztó vezetékre vonatkozó hálózatfejlesztési hozzájárulásról szóló miniszteri rendeletek alapján megfizetett összeg is.
Vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálat annak megállapítására irányult, hogy okozott-e az önkormányzat, vagy a MOL GÁZ Kft a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot azzal, hogy a gázhálózat kiépítéséért párhuzamosan kértek pénzbeli hozzájárulást.
	A tényállás pontos megállapítása érdekében a vizsgálat során megkerestem levélben Cserhátsurány önkormányzatának polgármesterét, valamint a MOL GÁZ Kft szolnoki kirendeltségét.
	Az önkormányzat, valamint a tulajdonos MOL GÁZ Kft válaszlevele alapján a tényállást azonban nem lehetett minden részletre kiterjedően megállapítani, ezért telefonon kerestem meg a polgármestert, a MOL GÁZ Kft vezető jogtanácsosát, akik mindketten rendkívül segítőkészek voltak, de az ügyben az időközben bekövetkezett változásokról teljes körű felvilágosítást nem tudtak adni.
	A polgármesterrel folytatott telefonbeszélgetésből kiderült, hogy a gázhálózat kiépítésének megkezdésekor a beruházásban részt vevő személyek mindössze 70 ezer Ft-ot fizettek az önkormányzatnak az elosztó vezeték kiépítéséért.  A panaszos 3 évvel később csatlakozott a beruházáshoz úgy, hogy az önkormányzatnak 100 ezer Ft-ot, a hálózat tulajdonosának, pedig  125 ezer Ft-ot fizetett.  Így a panaszos az eredeti összeg háromszorosát fizette a gázcsatlakozási lehetőségért.  A képviselő testület és a panaszos között létrejött megállapodás alapján " a gázvételezési jogért " 100 ezer Ft-ot kellett a kérelmezőnek fizetnie "közműfejlesztési hozzájárulás" címén.  
	A magánszemélyek közműfejlesztési támogatásáról szóló 73/1999. ( V.21.) Korm. rendelet 1. § (5) bekezdése alapján közműfejlesztési hozzájárulásnak az a pénzösszeg számít, amelynek nagyságát a beruházás kezdeményezője a várható kivitelezési érték alapján, a kiszolgálandó ingatlanonként kiszámított.  A rendelet alapján ide tartozik az ún. hálózatfejlesztési hozzájárulás is, amelyet a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI tv. 17. § (2) bekezdése szabályoz.  Ez alapján viszont hálózatfejlesztési hozzájárulást csak a szolgáltató kérhet.  A hálózatfejlesztési hozzájárulással kapcsolatos részletszabályokat a 32/1995. ( VIII.8.) IKM rendelet tartalmazza.  
	A MOL GÁZ Kft jogtanácsosának véleménye szerint az az összeg, amit az önkormányzat a panaszostól kért pusztán a vezetékhez való hozzáférési jog ellenértéke, amit pedig a MOL GÁZ Kft szedett az egy "beruházási hozzájárulás" volt.  A jogtanácsos szerint a beruházási hozzájárulásról is rendelkezik jogszabály és az így kikalkulált összeget a Magyar Energia Hivatalhoz kell benyújtaniuk.  Hálózatfejlesztési hozzájárulást, pedig csak akkor lehet szedni, ha a szolgáltató egyben a vezeték tulajdonosa is és a beruházást is ő finanszírozta.  A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Jogi Főosztályának munkatársa a telefonos egyeztetés során elmondta, hogy véleménye szerint a panaszos és az önkormányzati között született megállapodás pontatlan, mert ha az önkormányzat közműfejlesztési támogatást szedett, akkor abban benne kell lennie az elosztó vezeték kiépítésének, és nem szedhet egyszerre az önkormányzat is és - jelen esetben - a gázközmű vagyon tulajdonosa is ugyanarra a beruházásra pénzbeli hozzájárulást, akármilyen névvel is illetik azokat.  Azt, pedig a minisztérium munkatársa is megerősítette, hogy beruházási hozzájárulást a jogszabályok gáz-ágazatnál nem ismernek.
	Egy folyamatban lévő másik hasonló ügyben ( OBH 5822/2002.) a Belügyminisztérium arról tájékoztatott, hogy nincsen olyan felhatalmazó jogszabály, amely alapján az önkormányzat a "rákötési jogért" hozzájárulást követelhetne.
	A vizsgálat során egymásnak ellentmondó információkat kaptam, így a rendelkezésemre álló iratokból és a telefonbeszélgetések során elhangzottakból annyit sikerült megállapítanom, hogy mind az önkormányzat, mind, pedig a MOL GÁZ Kft követelt a panaszostól az elosztóvezeték kiépítéséért pénzbeli hozzájárulást.  
A rendelkezésemre álló adatok, információk a tényállás teljes körű felderítéséhez nem voltak elegendőek, így nem volt egyértelműen megállapítható a fizetési kötelezettség jogszerűsége. Ennek hiányában viszont nem lehetett egyértelműen dönteni a tulajdonhoz fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásságról sem.
	Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában az országgyűlési biztosnak nincsen lehetősége kezdeményezést, vagy ajánlást tenni.  Az áttétel azonban nem csak joga, hanem kötelessége is az országgyűlési biztosnak.  Ezért e jelentés kíséretében a rendelkezésemre álló iratok másolatával az ügyet kivizsgálásra átteszem a Magyar Energia Hivatal elnökéhez. Ennek során felkérem Tisztelt  Elnök Urat arra, hogy vizsgálja ki a cserhátsurányi panaszos ügyét és tegye meg a szükséges intézkedéseket.
	Kérem a Tisztelt Elnök Urat arra is, hogy hivatalomat a megállapításairól és intézkedéseiről részletesen tájékoztatni szíveskedjen.
Budapest, 2002. november 4.
Lenkovics Barnabás