OBH 6643/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	 panaszos a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara Országos Elnöksége, az Etikai Bizottság és a Felügyelő Bizottság tevékenysége ellen nyújtott be panaszt az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel álláspontja szerint közmegbízatása teljesítése miatt ellene a Kamara eljárást indított.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	 panaszosnak a beadvány szerint az volt a "bűne", hogy az egyik vagyonőr kamarai tagot tájékoztatta és segítette abban az elhatározásában, hogy a Kamarával szemben fennálló - válasz nélkül maradt - panasza ügyében az országgyűlési biztoshoz forduljon. További sérelmét az okozta, hogy a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara az Igazságügyi Kamarát is értesítette (a panaszos ennek a kamarának is tagja) az etikai eljárás megindításáról, melyben arra kérték az Igazságügyi Kamara Etikai Bizottságának elnökét, hogy Ő is indítson vizsgálatot a panaszos ellen. A panaszost erről nem értesítették, és az előzmények ismeretében ezt a kamarai lépést megtorlásnak érzi.
2002. február 26-án kelt megkeresésemben a  Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara elnökétől arra kértem választ, hogy
mikor és milyen tartalommal indított etikai vagy más tárgykörű eljárást a panaszos ellen,
a panaszos ügyében mikor volt meghallgatás, és ezt követően milyen döntés született, 
a panaszos ügyében a területi kamara vagy az országos kamara folytatott, illetve folytat-e eljárást,
a Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara részére a sérelmezett értesítés megküldését mi indokolta, és ennek mi volt a pontos jogszabályi, alapszabályi, etikai szabályzaton alapuló előírása, megfontolása. 
Kértem továbbá a panaszos ügyében keletkezett iratok megküldését is.
Az ugyancsak 2002. február 26-án kelt megkeresésemben a Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara elnökétől arra kértem tájékoztatást, hogy
mikor és milyen intézkedést tett, milyen eljárást indított a panaszos ellen,
ügyében mikor volt meghallgatás, és ezt követően milyen döntés született, 
a panaszos ügyében a területi kamara vagy az országos kamara folytatott, illetve folytat-e eljárást, 
a  Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara részéről mely jogszabály, alapszabály vagy etikai szabályzat előírása indokolja az esetleges eljárás lefolytatását. 
Kértem továbbá a panaszos ügyében keletkezett iratok megküldését.
Tájékoztatásul megküldtem azt a korábbi (OBH 3651/2001. számú ügy) vizsgálati jelentést, melynek kapcsán merült fel a panaszos felelőssége, ti., hogy a vagyonőrt segítette a panasz benyújtásában.
	 Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara elnöke - a 2002. április 4-én kelt válaszában arról tájékoztatott, hogy a panaszos már régebben jelezte a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamarával kapcsolatos problémáját.
2002. október végén a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara Budapesti Szervezetétől (I.G. tagtól) kaptak átiratot. Ebben az említett tag etikai vizsgálat lefolytatását kezdeményezte a panaszossal szemben, azzal, hogy a panaszos, mint a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara Budapesti Szervezetének Etikai Bizottsági tagja, az ott folytatott eljárása során "tévesen járt el stb." Ennek alapján azonban a Budapesti Igazságügyi Kamara eljárást nem kezdeményezett, tehát sem a panaszos beadványa, sem a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara kezdeményezése alapján nem folyik eljárás, mivel álláspontjuk szerint a Budapesti Igazságügyi Szakértői Kamara egy másik Kamara belső ügyeiben nem illetékes eljárni.

Az ügy jogszabályi háttere

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
18. § (1) Az országgyűlési biztos a jogerősen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenőrzésére, ennek során - külön törvény eltérő rendelkezése hiányában - a hatóság helyiségeibe beléphet. Az országgyűlési biztos jogainak gyakorlása érdekében a fegyveres erők, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a rendőrség és a rendészeti szervek működésére szolgáló területekre a hatáskörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon léphet be. Ez a szabályozás az ellenőrzést érdemben nem akadályozhatja.
(2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
(10) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek - ha e törvény másként nem rendelkezik - a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.

1998. évi IV. törvény a vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól, a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamaráról
40. § (1) A kamara felett a belügyminiszter törvényességi felügyeletet gyakorol.
(2) A belügyminiszter ellenőrzi, hogy az alapszabály és a többi kamarai szabályzat megfelel-e a jogszabályoknak, továbbá, hogy a kamara szerveinek határozatai nem sértenek-e jogszabályt, alapszabályt vagy kamarai határozatot.
(3) Az e törvény alapján gyakorolt törvényességi felügyelet nem terjed ki az olyan ügyekre, amelyekben egyébként bírósági vagy államigazgatási eljárásnak van helye.
(4) Ha a kamara működésének törvényessége másként nem állítható helyre, a belügyminiszter a bírósághoz fordul.

A vizsgálat megállapításai
	Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az előbb megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
	Az eljárás során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. §-a alapján a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara elnökéhez intézett megkeresésemre választ nem kaptam, ezért megállapítottam, hogy a  megkeresésem teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás
	Az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) alapján felkérem a Belügyminisztert, hogy törvényességi felügyeleti jogkörében eljárva intézkedjen annak érdekében, hogy a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara az állampolgári jogok országgyűlési biztosa megkeresésének megválaszolását soron kívül teljesítse.
	Kérem a Belügyminiszter asszonyt, hogy ajánlásaimmal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéséről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2002. június 26.

Lenkovics Barnabás