OBH 6641/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben sérelmezte az önálló bírósági végrehajtó eljárását.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A megállapított tényállás:
	A panaszos és volt férje között a lakást a válást követően a bíróság megosztotta. A tulajdoni hányad megváltására a nehéz anyagi körülmények között élő panaszosnak nincs lehetősége. Viszonyuk rendkívül megromlott, a volt férj a panaszost már 60-szor megverte, ezért a panaszos számtalanszor kérte a rendőrség segítségét az összeférhetetlen magatartás és bántalmazás miatt.  A panaszos fizeti a lakás közös költségét, a biztosítást, de a volt férj ezen felül az ingatlan 1/2-ed részére lakbért is követel a panaszostól. Ez képezi az adósságot, melyet a volt férj végrehajtási eljárásban követel a panaszostól A panaszos ezt azért tartja rendkívül sérelmesnek, mert elmondása szerint az anyagi kötelezettséget tartalmazó bírósági döntés nem volt jogerős, így a tartozás behajtására nem lett volna lehetőség. Sérelmezte, hogy a végrehajtó e körülmények ellenére rendkívül gyorsan lépett, és megkezdte a végrehajtási eljárást.  
	Az ügyben, megbízásomból a hivatalvezető 2002. február 13-án megkereste a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara Elnökét, hogy az ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtó eljárásáról tájékoztasson. A kamara elnöke a megkeresésre nem válaszolt, helyette az elnökségi titkár  küldte meg a sajátos megállapításokat tartalmazó (egyik anyag dátumozás nélküli, sk. jelzésű, az elnökségi titkár által jegyzett, mely az önálló bírósági végrehajtót speciális "jogalkotóként" határozza meg) két változatban készült válaszát. Válasz hiányában, két hónap elteltével 2002. április 26-án a kamara elnökéhez fordultam, és az elnökségi titkár által kifejtettekre tekintettel a kamara elnökétől azt kértem, hogy a megkeresésben jelzett önálló bírósági végrehajtók (jelen ügy mellett még másik két ügyben fordultam a kamara elnökéhez) eljárásával kapcsolatos álláspontjáról 30 napon belül értesítsen. Amennyiben a panasszal érintett végrehajtók eljárását illetően a Kamara is folytatott vizsgálatot, arról is kértem információt. Választ vártam arra is, hogy a végrehajtók működésére vonatkozóan - az elnökségi titkár által kifejtettek értelmében - a kamara milyen jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik. A megkeresésben külön kitértem arra, hogy a megkeresésemre az elnöktől várok választ. Kértem továbbá, hogy küldje meg a kamara alapszabályát, működési és  etikai szabályzatát, illetve azt a dokumentumot, amely a végrehajtók  eljárásával és a kamara működésével kapcsolatos, illetve a vizsgálat eredményes lefolytatását elősegíti.
	A kamara elnökéhez intézett ismételt megkeresésre válasz szintén az elnökségi titkártól érkezett. A válaszlevél a korábbiakhoz képest új információt nem tartalmazott, a panaszolt végrehajtók eljárására nem tért ki, és a kért dokumentumok egyikét sem küldte meg.
	Ezt követően az Igazságügy-miniszterhez fordultam és tájékoztattam arról, hogy a kamara elnökétől a megkeresésekre nem kaptam választ, holott azokat a megadott címre továbbítottam. Második megkeresésem -  ahonnan korábban az elnökségi titkár levele is érkezett -  "elköltözött" jelzéssel érkezett vissza. Ekkor - eredményesen - a személyes kézbesítést alkalmaztuk, tehát a címzett nem volt ismeretlen. 
Arról is tájékoztattam a  minisztert, hogy - az "elköltözött" jelzésű címről - ismételten az elnökségi titkár válaszlevele érkezett meg, tehát a két írásbeli megkeresésre  a kamara elnöke nem válaszolt, a kamara elnökének álláspontját nem ismerhettem meg. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 230. § és a 253/D. §-a alapján azt kértem, hogy a miniszter törvényességi felügyeletet biztosító jogköre alapján közreműködjön abban, hogy a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara elnöke a 2002. február 13-án kelt és 2002. április 26-án megismételt megkeresésre válaszoljon. Egyben kértem, hogy a kamara elnökének a figyelmét hívja fel arra, hogy törvény kötelezi őt az állampolgári jogok országgyűlési biztosa megkeresésének a megválaszolására. 
	Az Igazságügy-miniszter válaszában közölte, hogy a végrehajtási törvény rendelkezése értelmében a kamara szervezetére és képviseletére vonatkozó szabályai oly módon kerültek megfogalmazásra, hogy a kamara vezetésére  elsősorban jogosult elnök mellett az igazgatási feladatok mintegy megosztásra kerültek az elnökség tagjai között. A végrehajtásról szóló törvény 253/B. §-ának (5) bekezdése akként rendelkezik, hogy a kamara ügyvezető elnöke (aki az elnökség tagja is) teljes jogkörrel helyettesíti az elnököt, akadályoztatásuk esetén, pedig az ugyancsak elnökségi tag elnökségi titkár is jogosult a kamara képviseletére. Ezen szabályok alapján kerülhetett arra sor, hogy a kamara elnökéhez címzett megkeresését az elnökségi titkár válaszolta meg. A válasza a továbbiakban arra is kitért, hogy a kamara központosított szervezetére figyelemmel ez a jövőben is előfordulhat. A miniszter sajnálatosnak tartotta, hogy kézbesítési hiba folytán a megkeresés nem jutott el a kamarához, melynek oka az is lehet, hogy 201-es számmal a Váci úton két ingatlan található. A miniszter válaszában közölte, hogy a jövőben figyelemmel fogja kísérni  a Kamara ügyintézését és közölte, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 2001. évi módosítását követően kialakult új jogi  helyzet értékelésében és az új rendelkezések alkalmazásával kapcsolatban felmerült kérdések megoldásában a miniszter munkatársai rendelkezésre állnak. 
	A panasszal érintett önálló bírósági végrehajtó megkeresésemre annyit közölt, hogy a panaszos végrehajtási ügyében mindenben a hatályos végrehajtási törvény alapján járt el. Válaszához mellékelte a városi és a megyei bíróság végzését, melyek tanúsága szerint a végrehajtó által kiállított díjjegyzék nem a vonatkozó IM rendeletek előírásai szerint történt, mert díjjegyzék kiállítására csak a végrehajtási ügy érdemi vagy ügyviteli befejezésekor van lehetőség. A panaszos ügye a városi bíróság végzésének meghozatalakor nem volt befejezettnek tekinthető, ezért nem volt helye díjjegyzék kiállításának. A panaszos végrehajtási ügyében ez a döntés nem érintette azt a körülményt, hogy a végrehajtást kérő kérelmére (volt férj) a városi bíróság a jogerős egyezséget jóváhagyó döntése alapján, ingók kiadására végrehajtási lap került kiállításra. A panaszos jogorvoslati kérelme a díjjegyzék kiállítása ellen irányult és azt sérelmezte, hogy ennek megfellebbezését követően a jogerő bevárása nélkül folytatódott a végrehajtási eljárás, a munkabéréből való letiltás. Tekintettel arra, hogy az önálló bírósági végrehajtó megkeresésemre igen szűkszavúan válaszolt, a kamara elnöke pedig a három konkrét ügyben küldött megkeresésemre nem, csak általános érvénnyel, a felvázolt három ügytől függetlenül adott tájékoztatást, kamarai alapszabályt, működési és etikai szabályzatot és egyéb dokumentumot kérésemre és miniszter közbenjárását követően sem küldött, így minden kétséget kizáróan nem lehetett megállapítani, hogy a végrehajtási lappal indult eljárás keretében folyt a panaszos által túl gyorsnak tartott munkabérből való letiltás, vagy a letiltás a hatályon kívül helyezett díjjegyzékben kifogásolt összeg alapján  történt. 
	A kamara elnöke az általánosságban kifejtett véleményében közölte, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 2001. évi módosításával nem ért egyet. "A bíróság  eljárása, ítélete, annak végrehajtása, főleg végrehajtása az esetek többségében az érintettek számára súlyos érdeksérelmet okoz, ez egyben természetes módon indukálja a panaszkodásukat is, további panaszkodási lehetőség - fórum - ilyen fajta megteremtése különös tekintettel a jelenlegi hazai közállapotokra is, nem a bíróság ítéletébe való belenyugvás és annak teljesítése irányába hatna. …konkrét esetleg panaszolt végrehajtási ügyben az adott ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtónak kell eljárásával kapcsolatban nyilatkoznia."
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról
A végrehajtási szervezet felügyelete
230. § (1) A végrehajtási szervezet feletti általános felügyeletet az igazságügy miniszter látja el.
253/B. § (1) Az elnök képviseli a kamarát, gondoskodik az elnökség határozatainak előkészítéséről és végrehajtásáról. Az elnökség döntése alapján a határozat végrehajtását az elnökség, illetve a választmány erre kijelölt tagja is végezheti.
(2) A kamara elnöke ad tájékoztatást a végrehajtási ügyekről a sajtó, a rádió és a televízió részére, ezt a jogkörét a kamara bármely tagjára átruházhatja.
(3) Az ügyvezető alelnök gondoskodik a kamara ügyintézési és ügyviteli tevékenységének végzéséről.
(4) Az elnökségi titkár segíti az elnökség testületi munkáját, végzi az elnökség által ráruházott feladatokat, így különösen a jegyzőkönyvek és határozatok nyilvántartását és hitelesítését.
(5) A kamara elnökét az ügyvezető alelnök teljes jogkörrel helyettesítheti, akadályoztatása esetén helyettesíti, az ügyvezető alelnök akadályoztatása esetén az elnökségi titkár vagy az elnökség kijelölt tagja látja el az elnök feladatait.
(6) A szervezeti és működési szabályzat - e törvény keretei között - meghatározhatja az elnök és az elnökség tagjai között a feladatok megosztását.
253/D. § (1) Az igazságügy miniszter törvényességi felügyeletet gyakorol a kamara működése felett. A törvényességi felügyelet nem terjed ki olyan ügyre, amelyben bírósági eljárásnak van helye.
•	14/1994. (IX. 8.) IM rendelet a bírósági végrehajtói díjszabásról
21. § (1) A végrehajtó a végrehajtási ügy érdemi vagy ügyviteli befejezésekor, meghatározott cselekmény végrehajtása esetén a cselekmény elvégzését vagy elvégeztetését követően az általa felszámított munkadíjról, költségtérítésről, behajtási jutalékról és az őt esetleg megillető egyéb összegről díjjegyzéket állít ki, amelyet a feleknek, előzetes eljárás és végrehajtási kérelem elkészítése esetén a kérelmezőnek kézbesít. A díjjegyzéknek tartalmaznia kell azt a tájékoztatást, hogy a díjfelszámítás ellen végrehajtási kifogást lehet előterjeszteni.
•	20/1994. (XII. 24.) IM rendelet a bírósági végrehajtási ügyvitelről és pénzkezelésről (Hatályon kívül helyezte az 1/2002. (I. 17.) IM rendelet 58. § (2) bek. a) pontja. Hatálytalan: 2002. január 25-től.
Befejezett ügy
33. § Befejezett a végrehajtási ügy, ha
a) a végrehajtást kérő a teljesítést bejelentette, vagy a tartozást elengedte,
b) az adós a végrehajtható okiratban foglaltaknak eleget tett, és ezt a végrehajtó megállapította,
c) a bíróság a végrehajtást megszüntette,
d) a végrehajtható okiratot visszavonták, törölték vagy hatályon kívül helyezték (megváltoztatták),
e) a bűnügyi zárlatot megszüntették.
34. § Befejezett a végrehajtási ügy akkor is, ha
a) a végrehajtást felfüggesztették,
b) a végrehajtás szünetel,
c) a végrehajtó a végrehajtási ügy iratait a bírósághoz visszaküldte,
d) az ügyet más végrehajtási üggyel egyesítették,
e) a letiltás előjegyzését a munkáltató (a járandóságot folyósító szerv) igazolta, vagy a lefoglalt követelést, illetőleg a később keletkező követelésről szóló szerződést a harmadik személy elismerte, és más intézkedésre nincs lehetőség, vagy nincs szükség,
f) biztosítási intézkedés végrehajtása esetén a végrehajtó a szükséges intézkedést megtette,
g) a meghatározott cselekmény végrehajtása során a végrehajtást kérő a Vht. 172. §-ának (3) bekezdése szerinti közlési kötelezettségének határidőben nem tett eleget.
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
18. § (1) Az országgyűlési biztos a jogerősen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenőrzésére, ennek során - külön törvény eltérő rendelkezése hiányában - a hatóság helyiségeibe beléphet. Az országgyűlési biztos jogainak gyakorlása érdekében a fegyveres erők, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a rendőrség és a rendészeti szervek működésére szolgáló területekre a hatáskörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon léphet be. Ez a szabályozás az ellenőrzést érdemben nem akadályozhatja.
(2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
(10) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek - ha e törvény másként nem rendelkezik - a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
Az érintett alkotmányos jog:
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A vizsgálat megállapításai:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A törvény a 2001. évi módosítását követően úgy rendelkezett, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálódási körébe tartozik a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó, melyek eljárásával kapcsolatban közigazgatási jogorvoslati lehetőség nincs biztosítva.
	A vizsgált ügyben megállapítottam, hogy a bírósági végrehajtó a bíróság által kiállított végrehajtási lap alapján kezdte meg a végrehajtást, de a megküldött iratok tanúsága és a megkeresésemre küldött válasz között - mely szerint a végrehajtó mindenben a  hatályos törvény alapján járt el - ellentmondás tapasztalható. A végrehajtási eljárás során nem egyedüli irányadó jogszabály a végrehajtási törvény, hanem az eljárás során kötelezően alkalmazandó alacsonyabb szintű jogszabályok együttesen képezik a joganyagot. Ha a végrehajtó eljárását miniszteri rendeletek is szabályozzák és ezek megsértését jogerős bírósági végzés megállapította, akkor nem jelentheti ki az önálló bírósági végrehajtó, hogy mindenben és mindenkor szabályosan járt el. A jogsértést a bíróság jogerősen megállapította, a panaszos által sérelmezett végrehajtói cselekményt, pedig hatályon kívül helyezte.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa és az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese vizsgálatának lezárásakor az érintett szerveknek megfogalmazott kezdeményezéseit, ajánlásait, jogalkotási javaslatait, álláspontjának kialakítását követően át nem ruházott hatáskörben adja ki, és szólítja meg azon intézmények vezetőit, akiktől az alkotmányos visszásság  orvoslását kéri, vagy jelentésében azt állapítja meg, hogy a vizsgálattal érintett szerv eljárása alkotmányos visszásságot nem okozott. A biztosok személyes közreműködése, alkotmányos megbízatása a megszólított szerv vezetőjének eredményes együttműködését célozza meg annak érdekében, hogy a panaszos sérelme hathatós orvoslást eredményezzen. A személyes közreműködés csak annyiban jelent kivételt, hogy bizonyos esetekben a megkeresések kiadmányozására a biztosok feljogosítják a kijelölt vezető munkatársakat. Ez azonban soha nem jelentheti a vizsgálat lezárásakor kiadott megállapítás, ajánlás, kezdeményezés, jogalkotási javaslat kiadmányozását. Az országgyűlési biztosok ezen személyes közreműködése alapján,  a törvény által biztosított megkeresésekkel megszólított szervek képviselőjétől, a szervezet élén álló vezetőtől is joggal várhatják el a hasonló személyes közreműködést, együttműködést, és nem csak akkor, ha ezt a felügyeletet ellátó miniszter útján is kéri az állampolgári jogok országgyűlési biztosa. 
	Jelen esetben a konkrét ügyre vonatkozó válasz, és a kért dokumentumok megküldése akkor sem történt meg, amikor a hivatalvezető megkeresését követően az országgyűlési biztos kérte a kamara elnökét az együttműködésre, és még akkor sem ért el eredményt, amikor erre a miniszter segítségét kérte. Természetesen nem hagyható figyelmen kívül, hogy az elnökségi titkár -  a konkrét ügyhöz semmiben nem kapcsolódóan - válaszolt a megkeresésére, a kért dokumentumokat azonban az elnökségi titkár sem küldte meg.
A Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara, az Igazságügyi Minisztérium és az Országgyűlési Biztosok Hivatala  között a 2001. évi XC. törvény hatálybalépése folytán kialakult új jogi helyzet értékelésében tárgyalás van folyamatban, ezért a felmerült kérdések megoldása, az együttműködés kialakítása a tárgyalások befejezését követően körvonalazódhat.
	Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy az önálló bírósági végrehajtó akkor, amikor marasztaló végzés ellenére az állampolgári jogok országgyűlési biztosának küldött nyilatkozatában eljárását mindenben megfelelőnek tartotta, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
	A Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara elnökéhez intézett, a  konkrét ügyre vonatkozó megkeresés teljesítésének és a dokumentumok megküldésének elmaradása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.
Ajánlás:
	Az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) alapján felkérem az Igazságügy-minisztert, hogy a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara elnökéhez  2002. április 26-án kelt megkeresésemben kért és rendelkezésre álló dokumentumok megküldésére hívja fel a kamara elnökét. Amennyiben ezek a dokumentumok (kamara alapszabálya, működési és  etikai szabályzat, egyéb szabályzat) nem állnak rendelkezésre, úgy vizsgálja meg a szabályzatok hiányának okát és pótolhatóságának lehetőségét.
Kezdeményezés:
	Felkérem az ügyben érintett önálló bírósági végrehajtót, hogy törekedjen a vizsgálat során feltárt alkotmányos joggal kapcsolatos visszáság kiküszöbölésére mind az ügyféllel való kapcsolatában, mind az állampolgári jogok országgyűlési biztosával való együttműködés során.
Kérem az Igazságügy-minisztert és az érintett önálló bírósági végrehajtót, hogy az ajánlással és a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, illetve az intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.
Budapest, 2002. szeptember 9.
Lenkovics Barnabás