OBH 6194/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása:
	A győri panaszos azt sérelmezte, hogy a lakóháza közelében felépített átjátszó torony építésének engedélyezéséről nem értesítették annak ellenére, hogy szomszéd. Beadványában előadta azt is, hogy az engedélyt a sugárzás szintjének megfelelő vizsgálata nélkül adták ki.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben vizsgálatot indítottam.
A megállapított tényállás:
	A Nyugat-magyarországi Hírközlési Felügyelet 1999. augusztus 25-én a Westel 900 GSM Mobil Távközlési Rt. mint építtető-üzembentartó részére építési engedélyt adott arra, hogy a Magyar Államvasutak Rt. kezelésében lévő Győrszabadhegy belterület 2412/10 helyrajzi számú ingatlanon a műszaki terveknek megfelelően 40 m-es Westel 900 GSM antennatoronyból és W 10 konténerből álló bázisállomást létesítsen.
	A Felügyelet 2001. október 17-én arról tájékoztatta a panaszost, hogy a "Győrszabadhegy vasútállomás területén, a 2412/10 hrsz-ú területen álló Westel Rt tulajdonú, 40 méter magas rácsos antennatartó torony és konténer nyilvántartásom szerint jogszerűen üzemel." A Westel Rt. 1999. október 1-én jogerős építési engedélyt, megépülte után 2000. május 22-én használatbavételi engedélyt kapott a hírközlési hatóságtól az érvényben lévő jogszabályok alapján. A Felügyelet kifejtette, hogy "a rendelkezésemre álló adatok alapján az Ön lakóhelye - a 2413 hrsz-ú földrészlet - nem az építéssel közvetlenül érintett szomszédos ingatlan." A hírközlési hatóság a határozatban hivatkozik a nyomvonal jellegű távközlési építmények engedélyezéséről szóló többször módosított 15/1980. (VII.25.) KPM-ÉVM együttes rendelet egyes pontjaira is.
	2001. október 17-én a Westel Rt. beruházási igazgató-helyettese azt közölte a panaszossal, hogy építési- és használatbavételi engedéllyel rendelkeznek. Felhívta a panaszos figyelmét, hogy értesítést csak a közvetlen szomszédnak kell kapnia, ami jelen esetben a MÁV Rt.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1997. évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelettel
Inytv. 48. § (2) A tulajdoni lapon feltüntetett széljegy a bejegyzés, átvezetés, feljegyzés iránti ingatlan-nyilvántartási eljárás megindítását tanúsítja.
(3) A tulajdoni lap tartalmát érintő változás, illetve a változás átvezetésére irányuló kérelem elutasításának bejegyzése után a széljegyet törölni kell.

•	15/1980. (VII. 25.) KPM-ÉVM együttes rendelet a nyomvonal jellegű távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről (Hatályon kívül helyezte: 29/1999.  (X.6.) KHVM rendelet 26. § (2). Hatálytalan: 1999. október 15-től.)
10. § (4) A határozatot kézbesíteni kell az építtetőnek, az érdekelt szakhatóságoknak és közműveknek, valamint a tervezőnek és egyéb olyan érdekelteknek, akiknek a jogait vagy jogos érdekeit a határozat rendelkezései érintik.
14. § (4) A határozatot a 10. § (4) bekezdésében meghatározott érdekeltekkel kell közölni.

•	46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
1. § (2) bekezdés b) Nem terjed ki a rendelet hatálya a távközlési nyomvonal jellegű építményekre.
2/2002. (I.7.) FVM rendelet az egyes építésügyi jogszabályok módosításáról
2. § (1) Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet 1. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem terjed ki a rendelet hatálya)
"b) a távközlési építményekre, az antennák, antennatartó szerkezetek, valamint az azokhoz tartozó műtárgyak kivételével,"
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult építésügyi hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
A módosítást követően a hatályos normaszöveg: 1. § (2) b) Nem terjed ki a rendelet hatálya a távközlési építményekre, az antennák, antennatartó szerkezetek, valamint az azokhoz tartozó műtárgyak kivételével.
21. § Az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján kell közölni
b) a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultakkal,

•	29/1999. (X.6.) KHVM rendelet a távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről
7. § (1) Az engedélyezési eljárásban az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott szakhatóságok és közművek, továbbá az érintett építmények, ingatlanok, valamint az érintett közutak és távközlési építmények tulajdonosai, kezelői (üzemeltetői) vesznek részt. E rendelet alkalmazásában érintett ingatlannak minősül a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telek (ingatlan).
A második mondat szövegét hatályon kívül helyezte a 9/2000. (IV.19.) KHVM rendelet, ezért a hatályos normaszöveg: 7. § (1) Az engedélyezési eljárásban az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott szakhatóságok és közművek, továbbá az érintett építmények, ingatlanok, valamint az érintett közutak és távközlési építmények tulajdonosai, kezelői (üzemeltetői) vesznek részt.
16. § (3) Az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozatot kézbesítés útján kell közölni az építtetővel, a tervezővel, az érintett ingatlanok tulajdonosaival és az eljárásban érintett résztvevőkkel.
26. § (1) Ez a rendelet 1999. október 15-én lép hatályba, rendelkezéseit csak a rendelet hatálybalépését követően indított engedélyezési eljárásoknál kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a nyomvonal jellegű távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 15/1980. (VII. 25.) KPM-ÉVM együttes rendelet...
Az érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai:
	A beadvány alapján az antennákból eredő sugárzással kapcsolatos panaszt, valamint az építési engedély kézbesítésének elmaradását vizsgáltam.
1.	 Az építési engedélyről hozott határozat rendelkező részében szerepel, hogy az Országos Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Intézet 1999. július 28-án kelt 216/32/99. számon kiadott tájékoztatója szerint a rádiótelefon bázisállomásokból származó rádiófrekvenciás sugárzás egészségkárosító hatásával nem kell számolni. A sugárvédelmi tervbírálat egészen pontosan úgy fogalmaz, hogy "...az antennákból eredő sugárzás a lakott területeken sehol sem fogja megközelíteni a szabvány által a lakosságra megengedett határértéket." A határozat indokolásban az áll, hogy az építmény megépítése, tervezett használata, fenntartása nem okoz a környezetében olyan káros hatást, amely a terület rendeltetésének megfelelő mértéket meghaladná, az állékonyságot, az egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztetné, vagy a közérdeket egyéb módon sértené.
	Egy korábbi ombudsmani jelentés (OBH 3737/1999.) megállapítja, hogy a rádiótelefon-rendszerhez tartozó távközlő eszközök, illetve berendezések által kibocsátott sugárzás emberi egészségre gyakorolt hatásának vizsgálata olyan orvosszakmai kérdés, amelyre az országgyűlési biztos hatásköre nem terjed ki. Orvosszakmai (és műszaki) tartalmú tényállások megállapítására nincs lehetőségem, ezért az OSSKI tervbírálatát elfogadom.

2. 	Az építési engedélyt a Hírközlési Felügyelet 1999. augusztus 25-én adta ki. Az ekkor hatályban volt 15/1980. (VII. 25.) KPM-ÉVM együttes rendelet úgy szól, hogy a határozatot kézbesíteni kell az építtetőnek, az érdekelt szakhatóságoknak és közműveknek, valamint a tervezőnek és egyéb olyan érdekelteknek, akiknek a jogait vagy jogos érdekeit a határozat rendelkezései érintik. A jogszabály azzal, hogy egyéb érdekelteket említ, nem határozta meg pontosan azt az alanyi kört, akiknek kézbesíteni kellett a határozatot.
	Az Alkotmánybíróság a 9/1992. (I.30.) AB határozatban megállapította, hogy "a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam - s elsősorban a jogalkotó - kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára." Egy másik határozat szerint "a világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény. A jogbiztonság - amely az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság fontos eleme - megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon.” (26/1992. (IV.30.) AB határozat) "Ha egy jogszabály törvényi tényállása túl elvont, túl általános, akkor a jogszabály rendelkezése a jogalkalmazó belátása szerint kiterjeszthető vagy leszűkíthető. Az ilyen szabály lehetőséget ad a szubjektív jogalkalmazói döntésre, a különböző jogalkalmazók eltérő gyakorlatára, a jogegység hiányára. Ez csorbítja a jogbiztonságot.” (1160/B/1990. AB határozat)
	A jogbizonytalan helyzet megszűnt azzal, hogy a 29/1999.  (X.6.) KHVM rendelet alkalmazásában érintett ingatlannak minősült a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telek (ingatlan). A KHVM rendelet módosításával az előbbi mondatot hatályon kívül helyezték; a jelenleg hatályos KHVM normaszöveg szerint az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozatot kézbesítés útján kell közölni az építtetővel, a tervezővel, az érintett ingatlanok tulajdonosaival és az eljárásban érintett résztvevőkkel. A 2/2002. (I.7.) FVM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet hatálya alá helyezte az antennatartó szerkezeteket, így - a KTM rendelet alapján - az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján kell közölni a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultakkal. Az építéssel érintett ingatlannal szomszédos ingatlannal rendelkezni jogosultak jogorvoslati joga e jogszabály alapján biztosított.

3. 	A panaszos ingatlanának helyrajzi száma 2413. A Westel az építési engedélyt a 2412/10 hrsz-ú ingatlanra kapta. A beadványhoz csatolt, 2001. október 15-én kelt térképkivonat kétséget kizáróan bizonyítja, hogy a két terület határos egymással.
	A 2412/10 hrsz-ú földrészletről megosztási vázrajz készült, amely a földrészletet 13 új hrsz-ú területre (2412/11 - /23.) kívánta megosztani. A rendelkezésemre álló dokumentáció szerint az a terület, amelyen a torony áll a 2412/17-es helyrajzi számot kapná, míg önálló számot kapna a vasúti pályatest is (2412/21), amely a panaszos ingatlana és a torony elhelyezésére szolgáló terület között helyezkedik el. Az átvezetés megtörténtével a panaszos ingatlana és a torony földrészlete - az önálló helyrajzi számmal rendelkező pályatest miatt - valóban nem lenne határos. Mivel azonban az átvezetés nem történt meg, a vasútállomás helyrajzi száma jelenleg is 2412/10, a torony, pedig ezen a hrsz-on van.
	A Körzeti Földhivatal 2002. szeptember 25-én készült tulajdoni lap másolat munkapéldánya a 2412/10 hrsz-ot nevesíti. A széljegyek között szerepel a MÁV megosztás iránti kérelme. Az ingatlan területe 3 Ha 9176 m2, ami megegyezik a megosztási vázrajzon a 2412/10. hrsz-ú földrészlet területével. A megosztási kérelmet benyújtották a Földhivatalba, annak átvezetése azonban nem történt meg.
	Összességében megállapítható, hogy a torony az építéshatósági engedélyek kiadásakor és jelenleg is a 2412/10 hrsz-ú ingatlanon van, amely szomszédos a panaszos ingatlanával.
Az építési engedély kiadásakor hatályos jogszabály nem határozta meg egyértelműen az értesítendők körét. Intézkedést azonban nem kezdeményezek, mert a jelenleg hatályos jogszabály biztosítja a jogorvoslati jogot a távközlési építmények meghatározott köre tekintetében. Figyelembe kell venni azt is, hogy az építési engedély 1999. augusztus 25-én kelt, a torony időközben megépült. Az 1993. évi LIX. törvény kimondja, hogy amennyiben az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.
	A panaszos ingatlanának esetleges értékcsökkenésével kapcsolatban megállapítom, hogy az esetleges kártérítési igény csak bíróságon, a polgári jog szabályai szerint érvényesíthető. A per kockázatához azonban mérlegelni kell, hogy Magyarországon jelenleg több ezer adótorony működik több millió mobil-telefon tulajdonos érdekében, de ezek egészségügyi ártalmasságára nincs bizonyíték.
Budapest, 2002. szeptember 4.
Lenkovics Barnabás