OBH 6166/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben sérelmezte Nyírjákó Község Önkormányzatának a községi szemétteleppel kapcsolatos eljárását.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez és tulajdonhoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
Az ügy előzménye és a megállapított tényállás:
	A panaszos ügyében 2001. október 29-én kiadott jelentésemben folytattam vizsgálatot, melynek során megállapítottam azt, hogy az önkormányzatnak a szigorított feltételek kialakítására nyitva álló idő alatt is gondoskodnia kell a közegészségügy védelmének megfelelően a hulladéklerakó működtetéséről.  Ha csak egy család egészséges környezethez való joga veszélyeztetésének lehetősége is felmerül, a veszélyhelyzet elhárításáról gondoskodni kell. Ennek módjáról határozott az ÁNTSZ Városi Intézete, megfelelő határidő biztosításával. Tekintettel arra, hogy a panasszal érintett önkormányzatot az illetékes ÁNTSZ kötelezte a szemétlerakó egészségügyi szempontból való rendezésére, a hatóságok eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, ezért az eljárást 2001. október 29-én lezártam.
	A panaszos ezt követően ismételt beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert nem fogadta el a vizsgálat megállapításait és ismételt panaszában továbbra is kifogásolta a nyírjákói szeméttelepen uralkodó állapotokat. Álláspontja szerint rendszeresen a szeméttelepre hordják a szennyvizet, az ott guberálók a szeméttelepet felgyújtják, mások illegálisan állati tetemeket helyeznek el, melytől állandó patkány invázió van.
Védekezés nélkül az ingatlanát is ellepnék a patkányok.  Véleménye szerint ez a szeméttelep őrzésének hiányára és a működtető-tulajdonos ellenőrzési kötelezettségének az elmulasztására vezethető vissza.
A közegészségügyi szakmai kérdések megvizsgálására és a szükséges intézkedések megtétele érdekében megkerestem az ÁNTSZ Nyíregyháza Városi Intézet tisztifőorvosát azzal, hogy lehetőség szerint előzetes bejelentés nélkül, több esetben, visszatérően szíveskedjen az ügyben vizsgálatot elrendelni, és meggyőződni arról, hogy milyen módon működik a szeméttelep, a mennyiben felel meg a vonatkozó előírásoknak, és annak a felkészülésnek, amelyet a hulladékgazdálkodásról szóló törvény ró az önkormányzat fenntartóra.
Az ÁNTSZ válaszában közölte, hogy a panaszolt létesítmény üzemeltetésével kapcsolatosan először 2001. 05. 11-én történt ellenőrzéskor, illetve a későbbi időpontok (2001.07.19, 2002.01.09, 2002.05.08.) alkalmával sem találtak élő és döglött patkányt, sem égetésre utaló nyomokat. Szennyvízbűzt nem érezni, és elhullott állati maradványok, dögök sincsenek.   A szemétlerakó helyet az önkormányzat üzemelteti. Az üzemeltetés közegészségügyi hiányosságainak megszüntetésére vonatkozóan - tömörítés, földdel feltöltés, rágcsálóirtás, élő sövénytelepítés, mezei utak szemét mentesítése, tiltó tábla elhelyezése stb. - írásban  nyilatkozott az önkormányzat jegyzője arról, hogy "az anyagi lehetőségeikhez képest megszüntetik a hiányosságokat."
	A nyilatkozatot követően  kiadott rendelkező határozat végrehajtási idejét az ÁNTSZ állapította meg, mivel az általános nyilatkozat semmi konkrétumot nem tartalmazott. Az eljárás során folyamatosan pénzhiányra hivatkozott az önkormányzat, és csak annyit végeztek el a határozatban előírt feladatokból, hogy kirakták a tiltó táblát, eltakarították az útról a szemetet, és azt a közeli fák nyesedékeivel fedik be az út mentén. A 2001-ben kiadott határozatukban a végrehajtási határidőt úgy állapították meg, hogy a 2002. évi költségvetésbe előirányozhassák a lerakóhely rendbetételét, és az utóellenőrzést a határidő eltelte után egy hónappal végezték. A tiszti-főorvos válaszában megállapította, hogy az önkormányzat hozzáállása annyira negatív, hogy a határozat végre nem hajtását követő szankció után sem fogják az előírtakat teljesíteni. A polgármester elmondása szerint nem tudnak pályázatokon részt venni, mert ahhoz önerő kell, ami nem áll rendelkezésükre. A közmunkásoknak mindig más munkát adnak, mivel az önkormányzat álláspontja szerint az sokkal fontosabb, mint a szemétlerakó hely. Összességében az ÁNTSZ azt a választ adta, hogy a szemétlerakó hely üzemeltetése nem megfelelő, de a panaszos állítása is túlzott. A szemétlerakó hely külterületen van, a létesítése idején érvényes jogszabályi előírásoknak megfelelően létesült, hatóságok által engedélyezetten, a belterületi lakóházaktól távol. A panaszos lakóháza a MÁV állomás épülete volt korábban, mely épület magántulajdonba került. Megoldás lenne a szemétlerakó hely  megszüntetése és rekultiválása. Az állapot rendezése érdekében felvették a kapcsolatot az ügyészséggel, hogy a felmerült problémát orvosolni lehessen.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	22/2001. (X. 10.) KöM rendelet a hulladéklerakás, valamint a hulladéklerakók lezárásának és utógondozásának szabályairól és egyes feltételeiről
Az érintett alkotmányos jog:
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A vizsgálat megállapításai:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszos kérelmére az önkormányzat nem tett meg minden intézkedést annak érdekében, hogy a hulladéklerakó-hely a jogszabályi előírásoknak mindenben megfeleljen, és ezt a köztelezettségét akkor sem teljesítette, amikor a közegészségügyi hatóság erre határozatban felszólította. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatát tehát az önkormányzat mulasztása alapozta meg.
Az OBH 5479/2000. számú, 2001. október 29-én kelt alapvizsgálatomban már megállapítottam, hogy a panaszos lakása megvásárlásakor tudatában volt annak, hogy az ingatlana mellett (a polgármester tájékoztatása szerint 110 m-re) szeméttelep üzemel. Az ingatlan megvásárlásakor, arról is tudomással bírt, hogy a lakás (mint MÁV szolgálati lakás) külterülettel körülvett közlekedési területen létesült.
	A polgármester által megküldött helyszínrajzból megállapítható volt, hogy a lakást magában foglaló ingatlan egyik oldalán a temető, másik oldalán a szeméttelep található. Tény, hogy a szeméttelep külterületi ingatlanon létesült, engedéllyel, évekkel ezelőtt. Mindezek következtében a panaszost is fokozott védekezés terheli saját tulajdona védelmében. Korábbi vizsgálatomban rámutattam, hogy a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény értelmében ... azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési szilárd hulladék-kezelési közszolgáltatás, ott ezt 2000 fő és a fölötti állandó lakos esetén 2002. január 1. napjáig,   2000 fő állandó lakos alatt 2003. január 1. napjáig kell megszervezni. A törvény rendelkezéseit a hatálybalépéskor meglévő, érvényes környezetvédelmi hatósági engedély alapján üzemeltetett hulladékkezelő létesítmények üzemeltetési feltételeire a hatálybalépést követő egy év türelmi idő elteltével kell alkalmazni.  A törvény 56. § (4) bekezdése szerint ezen létesítmények üzemeltetői az előírt követelmények érvényesítésére a hatálybalépést követő 180 napon belül ütemtervet kötelesek kidolgozni, és a környezetvédelmi hatóságnak jóváhagyásra benyújtani. A  hulladékgazdálkodásról szóló  törvény az üzemeltetőt (önkormányzatot) a már üzemelő hulladéklerakó környezetvédelmi, műszaki megfelelősségének megállapítása érdekében teljes körű környezetvédelmi felülvizsgálat elvégzésére kötelezi, amelyet 2 éven belül kell a környezetvédelmi felügyelőségnek benyújtani. A felülvizsgálat alapján a további működés feltételeit, illetve a környezet védelme érdekében szükséges intézkedéseket és azok teljesítésének határidejét a környezetvédelmi felügyelőség állapítja meg.
	Az alapvizsgálatomban azt is megállapítottam, hogy a vizsgált esetben az önkormányzatnak a hulladéklerakó biztonságos és a közegészségügyi szabályokat betartó működtetése akkor is kötelessége, ha a panaszos tudta, hogy milyen környezetbe költözik. A hulladéklerakóval kapcsolatban az ÁNTSZ  Nyíregyházi Városi Intézete meghatározott intézkedéseket írt elő a szemétlerakó közegészségügyi hiányosságainak megszüntetésére (a települési szilárd hulladék takarásáról gondoskodni kell, a hulladék szél által történő széthordását meg kell akadályozni;  rovar - és rágcsálóirtásról gondoskodni kell; állati hullákat a szemétlerakóban elhelyezni nem lehet). Az önkormányzatnak a szigorított feltételek kialakítására nyitva álló idő alatt is gondoskodnia kell a közegészségügy védelmének megfelelően a hulladéklerakó működtetéséről.  Ha csak egy család egészséges környezethez való joga veszélyeztetésének lehetősége is felmerül, a veszélyhelyzet elhárításáról gondoskodni kell. Ennek módjáról határozott az ÁNTSZ Városi Intézete megfelelő határidő biztosításával.
	Az alapvizsgálattal egyidőben az ÁNTSZ Nyíregyházi Városi Intézete a 2001. augusztus 27-én kelt határozatában kötelezte Nyírjákó Község Önkormányzatát a szemétlerakó egészségügyi szempontból való rendezésére, a hatóságok eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, ezért az eljárást 2001. októberében lezártam.
Az utóvizsgálat során az ÁNTSZ tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat nem tett eleget a határozatban előírt kötelezettségeknek, és az eljárás során olyan hozzáállást tanúsított, amelyből az ÁNTSZ arra a következtetésre jutott, hogy szankció alkalmazása után sem fogja teljesíteni az előírtakat.
	A környezethez való jog alkotmányjogi természetét az Alkotmánybíróság több határozatában vizsgálta, melynek során kimondta, hogy a környezethez való jog jelenlegi formájában nem alanyi alapjog, de nem is pusztán alkotmányos  feladat vagy államcél, amelynek megvalósítási eszközeit az állam szabadon választja meg.
	Az államcélokat és ,faladatokat a Magyar Köztársaság az Alkotmány szóhasználata szerint védi, elismeri, támogatja, tiszteletben tartja anélkül, hogy jognak minősítené őket. Az ún. alkotmányi feladatok vagy államcélok elsősorban az alkotmányban meghatározott egyes alapjogok érvényesítése és állami védelme útján valósulnak meg.
A környezethez való jog az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia.
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer, mint az Alkotmánybíróság kifejtette, megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő egyéb, nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből következik. Az Alkotmánybíróság rámutatott, hogy az Alkotmány 13. -ának (1) bekezdése nemcsak a tulajdonjog, hanem az azzal összefüggő minden vagyoni jog biztosítására vonatkozik. Az Alkotmánybíróság a 64/1993. (XII. 22.) AB határozata értelmében az alkotmányos védelem módját meghatározza a tulajdonnak az a - más alapjogoknál fel nem lelhető - sajátossága, hogy alkotmányosan védett szerepét tekintve általában helyettesíthető. Az alkotmányos védelem tárgya elsősorban a tulajdoni tárgy, azaz a tulajdon állaga. Maga az Alkotmány teszi azonban lehetővé közérdekből a kisajátítást, jelezve ezzel, hogy a tulajdon alkotmányos garanciájának határa a tulajdon értékének biztosítása.
Az Európai Emberi Jogi Egyezményhez az első jegyzőkönyv fűzte hozzá a "javak békés élvezetéhez" való jogot. Ez a megfogalmazás szélesebb védelmet nyújt a technikai értelemben vett, polgári jog szerinti tulajdonénál. …A tulajdonhoz való alapvető jog védelmében a minőségi határvonal ma már nem a tulajdon "korlátozása" és polgári jogi értelemben vett "elvonása" között húzódik. Az alkotmányossági kérdés az lett, hogy milyen esetekben kell a tulajdonosnak a közhatalmi korlátozást minden ellenszolgáltatás nélkül eltűrnie, illetve mikor tarthat igényt kártalanításra tulajdonosi jogai korlátozásáért. … Egyre több tulajdonkorlátozásért jár a kisajátításhoz hasonló védelem, egyre több korlátozást kell minden ellentételezés nélkül elviselni. Különösen érintik a korlátozások az ingatlantulajdont, ahol a klasszikus kisajátítás "közérdekűségének" tartalmát adó közhasznúság vagy közcélúság is megváltozik abban az értelemben, hogy a tulajdonkorlátozás vagy a tulajdonelvonás gyakran közvetlenül más magánszemélyek javára szól (és csak a társadalmi problémák megoldása által a "köz" javára), mint pl. a városrendezés, földreformok, bérlővédelem számos esetében.
Azáltal, hogy az önkormányzat a hulladékgazdálkodással kapcsolatos feladatkörében nem hajtotta végre az illetékes hatóság előírásait, az alkotmányban deklarált egészséges környezethez és tulajdonhoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Kezdeményezés:
	1. Felkérem az ÁNTSZ Nyíregyháza Városi Intézet Tisztifőorvosát, hogy a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény és az időközben hatályba lépett, a hulladéklerakás, valamint a hulladéklerakók lezárásának és utógondozásának szabályairól és egyes feltételeiről szóló 22/2001. (X. 10.) KöM rendelet alapján a kifogásolt szemétteleppel kapcsolatban, annak egészségügyi szempontból való rendezése érdekében ismételten folytasson eljárást és szükség esetén határozatának - a rendelkezésre álló eszközök útján - szerezzen érvényt.
	2. Felkérem a Felső-Tisza-vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatóját, hogy a nyírjákói szemétlerakó hellyel kapcsolatos körülményeket a jelentésben feltárt állapotokra tekintettel vizsgálja meg, és amennyiben a hulladékgazdálkodásról szóló törvény alapján intézkedési lehetőséget lát, azt  hivatalból tegye meg.
	Kérem az ÁNTSZ Nyíregyháza Városi Intézet Tisztifőorvosát és a Felső-Tisza-vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatóját, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.
Budapest, 2002. szeptember 9.
Lenkovics Barnabás