OBH 6165/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária
Az eljárás megindulása:
	A panaszos faxon két levelet jutatott el Hivatalomhoz, az egyiket a panaszos írta az OEP főigazgatójának, a másik, pedig egy orvosi igazolás, amelyet Dr. B.D., a ... Kórház V.F.B. osztályvezető főorvosa állított ki. Ezt követően felhívtam a panaszost hiánypótlásra azzal, hogy beadványát egészítse ki, milyen sérelem érte, és panaszát röviden foglalja össze, mert csak ennek ismeretében tudok a segítségére lenni.
A hiánypótlásra való felhívás után a panaszos újabb beadványában előadta, hogy "diszkriminatív, idegengyűlölő, diktatórikus módon" "a Magyar Alkotmányban előírt jogait a ... Kórház főigazgatója" megsérti azáltal, hogy a betegellátását megtagadták.
Érintett alkotmányos jog:
•	A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog. (Alkotmány 70/D. § (1) bekezdés)
Az ügy jogszabályi háttere:
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
•	Az egészségügyi ellátáshoz való jog
7. § (1) Minden betegnek joga van - jogszabályban meghatározott keretek között - az egészségi állapota által indokolt, megfelelő, folyamatosan hozzáférhető és megkülönböztetés nélküli egészségügyi ellátáshoz.
(2) Megfelelő az ellátás, ha az az adott egészségügyi szolgáltatásra vonatkozó szakmai és etikai szabályok, illetve irányelvek megtartásával történik.
(3) Folyamatosan hozzáférhető az ellátás, amennyiben az egészségügyi ellátórendszer működése napi 24 órán keresztül biztosítja annak igénybevehetőségét.
(4) Megkülönböztetés nélküli az ellátás, ha az egészségügyi szolgáltatás nyújtása során nem történik hátrányos megkülönböztetés a betegek között társadalmi helyzetük, politikai nézeteik, származásuk, nemzetiségük, vallásuk, nemük, szexuális irányultságuk, koruk, családi állapotuk, testi vagy értelmi fogyatékosságuk, képzettségük és minden más egyéb, az egészségi állapotukkal össze nem függő ok alapján.
•	Kötelező orvosi vizsgálat
62. § (1) Aki saját magán vagy a gondozásában álló személyen fertőző betegség tüneteit észleli vagy erre utaló gyanúja van, köteles orvosi vizsgálatot kezdeményezni.
(2) Akit az orvos fertőző betegség gyanúja miatt orvosi vizsgálatra berendelt, köteles
a) a vizsgálaton megjelenni, amennyiben a betegsége miatt a vizsgálaton nem tud megjelenni, a tartózkodási helyén a vizsgálatnak alávetni magát,
b) a szükséges laboratóriumi vizsgálatokhoz vizsgálati anyagot szolgáltatni, illetve azok vételét lehetővé tenni,
c) a gyógykezelésnek magát alávetni, ideértve a megelőző gyógyszeres kezelést is,
d) az orvosi utasításokat megtartani.
•	Az ellátás megtagadásának joga
131. § (1) A hozzá forduló beteg vizsgálatát a betegellátásban közvetlenül közreműködő orvos megtagadhatja,
b) a beteghez fűződő személyes kapcsolata miatt, feltéve, hogy a beteget más orvoshoz irányítja.
(5) Az orvos a beteg ellátását akkor is megtagadhatja, ha
c) vele szemben a beteg sértő vagy fenyegető magatartást tanúsít, kivéve, ha e magatartását betegsége okozza,
d) saját életét vagy testi épségét a beteg magatartása veszélyezteti.
(6) az (5) bekezdés a) és c) pontjaiban foglalt okok alapján az orvos a beteg ellátását csak akkor tagadhatja meg, ha
a) ez a beteg egészségi állapotát károsan nem befolyásolja, és
b) a beteget más orvoshoz irányítja, vagy javasolja, hogy saját érdekében forduljon más orvoshoz.
Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	A panaszos beadványával kapcsolatban megkerestem az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Főigazgatóját, a panaszolt Fővárosi ... Kórház V.F.B. osztályvezető főorvosát, Dr. B.D., valamint rövid úton tájékoztatást kértem a Fővárosi ... Kórház főigazgató főorvosától, Dr.R.K.-tól.
	A panaszos által becsatolt dokumentumok, valamint a megkeresett szervek tájékoztatása alapján a következő tényállást állapítottam meg.
	1.) A panaszos állítása szerint levélben fordult az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatójához, mert a Fővárosi ... Kórház osztályvezető főorvosa - Dr.B.D. - megtagadta orvosi ellátását. A panaszosnak 2001. november 15-én kelt levelét továbbítottam az OEP főigazgatójához és kértem, hogy a lefolytatott vizsgálatáról tájékoztasson. 
	A főigazgató 2002. január 21-én kelt válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy a panaszos a ... Kórházban történt gyógykezelésének meg tagadásával kapcsolatos panasszal nem élt az Országos Egészségbiztosítási Pénztárnál. 
	A főigazgató tájékoztatott arról is, hogy a panaszos 2001. május 4-én méltányosságból adható egyszeri segély iránti kérelmet terjesztett elő. A panaszos indokaira és körülményeire tekintettel 35.000.-Ft egyszeri segélyben részesült. Az ezzel kapcsolatos dokumentumok másolatát a főigazgató rendelkezésemre bocsátotta.
	2.) A Fővárosi ... Kórházzal kapcsolatos panasz: a panaszos állítása szerint "diszkriminatív, idegengyűlölő, diktatórikus módon" a kórház főigazgatója megsértette a panaszos alkotmányos jogait azáltal, hogy "betegellátását megtagadták".
	Vizsgálatom során megkerestem a Fővárosi ... Kórház V.F.B. osztályvezető főorvosát és tájékoztatást kértem a panaszos beadvánnyal kapcsolatban. Dr. B.D. arról tájékoztatott, hogy a panaszos a Fővárosi ... Kórház V.F.B. Ambulanciáján részesült orvosi ellátásban. Az elmúlt időszakban az ellátást nem tartotta megfelelőnek, ezért ismételten kifogást emelt ez ellen különböző fórumokon. Legutóbb ez már életveszélyes fenyegetésekben nyilvánult meg, sem az orvosi, sem a nővéri, sem a kórházi ellátás nem volt számára megfelelő, ismételten rasszista rágalmakkal illette a kórház vezetését.
	Az osztályvezető főorvos a D.-i Városi Bíróság, K.Gy. és társa elleni büntető ügyben történt megkeresésre 2001. május 29-én az alábbi orvosi véleményt adta: "A bírósági tárgyaláson való részvételének egészségügyi akadálya nincs. Az elmebeli állapotának megítélésére igazságügyi elmeszakértői vizsgálat elvégzését javaslom, különös tekintettel arra a tényre, hogy első kórházi felvétele előtt (2000. január 5.) suicid kísérlet miatt a Fővárosi ... Kórház T.I. Osztályain kezelték, valamint az elmúlt év során tapasztaltak felvetették a személyiségzavar gyanúját."
	2001. november 12-én kelt orvosi igazolás szerint az osztályvezető főorvos megállapította azt is, hogy "A beteg antiszociális magatartása, valamint az osztály dolgozói és ellenem tanúsított támadásai, fenyegetései nem teszik lehetővé a harmonikus beteg-orvos kapcsolat fenntartását, ezért további kezelését nem vállalom. Egy hónapra elegendő antiretrovirális gyógyszerekkel elláttam a beteget."
	Az osztályvezető főorvos tájékoztatott arról is, hogy a panaszos vele kapcsolatos viselkedése, aki a közvetlen ellátó orvosa is volt, annyira ellenségessé vált, hogy az egyértelművé tette a bizalmi viszonyon alapuló beteg-orvos kapcsolat lehetetlenségét, ezért további orvosi ellátásának nem látta lehetőségét. Ennek következtében további orvosi ellátásával kapcsolatban Dr. R.K. főigazgató főorvos intézkedett.
	A Fővárosi ... Kórház főigazgatója, Dr.R.K. arról tájékoztatott, hogy a panaszos és az intézmény között annyira megromlott a kapcsolat, hogy a panaszos fenyegetései miatt rendőrségi feljelentéssel éltek, amelyet visszavontak azt követően, hogy a kórház és a panaszos között megállapodás született a panaszos gyógykezelését illetően. Ezt a tényt a panaszos 2002. február 25-én írásban is megerősítette. A főigazgató faxon eljutatta Hivatalomhoz annak az egészségügyi miniszterhez intézett nyilatkozatnak a másolatát, amelyben a panaszos kinyilvánítja, hogy: "Korábbi panaszlevelemmel kapcsolatban tájékoztatom Önt, hogy a ... Kórház elleni panaszom kölcsönös megegyezéssel rendeződött. A kezelésemre kijelölt másik orvos tevékenységével, akit a kórház vezetősége jelölt ki számomra, teljesen elégedett vagyok. Remélem, hogy az együttműködés a jövőben is zavartalan lesz a kórház és énközöttem. Levelem másolatát megküldöm a korábban megkeresett hatósági és hivatali szervek felé tájékoztatás céljából." A panaszos nyilatkozatát tájékoztatás céljából megküldte még tíz korábban megkeresett hatósági és hivatali szervnek, közte az Országgyűlési Biztos Hivatalának is, azonban - feltehetően a téves faxszám miatt - nem érkezett meg.
	Az Alkotmány 70/D. §-a deklarálja a lehető legmagasabb szintű lelki és testi egészséghez való jogot. Az Alkotmánybíróság következetes álláspontja, hogy a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jognak nincsen alkotmányos mércéje, az államnak kötelessége a minimális ellátórendszert biztosítani.
	A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog ugyanis önmagában alanyi jogként értelmezhetetlen. [56/2000. (XII. 19.) AB határozat]
	"Az Alkotmánybíróság több alkalommal értelmezte az Alkotmány e rendelkezését. Az 54/1996. (XI. 30.) AB határozatában rámutatott arra, hogy az Alkotmány 70/D. §-ában foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog olyan alkotmányos állami feladatvállalást jelent, amely alapján az állam - többek között - egészségügyi intézményrendszer működtetésére és az orvosi ellátás megszervezésére köteles. "Az egészségügyi intézményhálózat és az orvosi ellátás körében az Alkotmánybíróság elvontan, általános ismérvekkel csak egészen szélső esetekre korlátozottan határozhatja meg az állami kötelezettség kritikus nagyságát, vagyis azt a szükséges minimumot, amelynek hiánya már alkotmányellenességhez vezet. Ilyennek minősíthető például, ha az ország egyes területein az egészségügyi intézményrendszer és az orvosi ellátás teljesen hiányozna. Az ilyen szélső eseteken túl azonban az Alkotmány 70/D. §-ban meghatározott állami kötelezettségnek nincs alkotmányos mércéje..." [38/2000. (X. 31) AB határozat]
	A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvényben biztosított beteg jogok töltik ki tartalommal. Így az egyik legalapvetőbb betegjog az egészségügyi ellátáshoz való jog. Ez, pedig annyit jelent, hogy a betegnek joga van:
7. § (1) Minden betegnek joga van - jogszabályban meghatározott keretek között - az egészségi állapota által indokolt, megfelelő, folyamatosan hozzáférhető és megkülönböztetés nélküli egészségügyi ellátáshoz.
	Az egészségügyi ellátáshoz való jog a törvény értelmében négy részjogosítványt foglal magában.
Ennek értelmében a sürgős szükség esetén az életmentő, illetve súlyos vagy maradandó egészségkárosodás megelőzéséhez való jog alapvető emberi jog, annak igénybevétele semmilyen módon nem korlátozható. Ugyancsak alapvető joga van a betegnek a szenvedés csökkentéséhez.
A beteg az egészségügyi ellátásokat a rendelkezésre álló személyi és tárgyi feltételek függvényében jogosult igénybe venni. A törvény megfogalmazza azokat a további követelményeket (folyamatos hozzáférhetőség, diszkriminációmentesség) is, amelyeket az egészségügyi ellátórendszer egészének, az egészségügyi szolgáltatást végző intézményeknek, illetve az egészségügyi dolgozóknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy az egyének egészségügyi ellátáshoz való joga megfelelő módon megvalósulhasson.
	A beteg jogosult az állapota által szakmailag indokolt szintű egészségügyi szolgáltató és amennyiben jogszabály kivételt nem tesz a választott orvos egyetértésével az ellátását végző orvos szabad megválasztásához, ha az ellátás szakmai tartalma, az ellátás sürgőssége, illetőleg az ellátás igénybevételének alapjául szolgáló jogviszony ezt nem zárja ki.
	A betegeket azon túlmenően, hogy törvényben meghatározott jogok illetik meg őket, kötelezettségek is terhelik. Amennyiben a beteg beleegyezési jogát gyakorolva az egészségügyi ellátás igénybevétele mellett döntött, köteles az egészségügyi ellátást a vonatkozó jogszabályok és az intézményi rend keretei között igénybe venni.
•	Kötelező orvosi vizsgálat
62. § (1) Aki saját magán vagy a gondozásában álló személyen fertőző betegség tüneteit észleli vagy erre utaló gyanúja van, köteles orvosi vizsgálatot kezdeményezni.
(2) Akit az orvos fertőző betegség gyanúja miatt orvosi vizsgálatra berendelt, köteles
a) a vizsgálaton megjelenni, amennyiben a betegsége miatt a vizsgálaton nem tud megjelenni, a tartózkodási helyén a vizsgálatnak alávetni magát,
b) a szükséges laboratóriumi vizsgálatokhoz vizsgálati anyagot szolgáltatni, illetve azok vételét lehetővé tenni,
c) a gyógykezelésnek magát alávetni, ideértve a megelőző gyógyszeres kezelést is,
d) az orvosi utasításokat megtartani.
A beteget ellátása során az ellátását végző egészségügyi dolgozóval való együttműködési kötelezettség is terheli. A fentieken túl a törvény megfogalmazza azokat az alapelveket is, amelyeket a betegeknek jogaik gyakorlása során követniük kell ahhoz, hogy jogaikat megfelelő módon, azokkal nem visszaélve gyakorolják.
•	Az ellátás megtagadásának joga
131. § (5) Az orvos a beteg ellátását akkor is megtagadhatja, ha
c) vele szemben a beteg sértő vagy fenyegető magatartást tanúsít, kivéve, ha e magatartását betegsége okozza,
d) saját életét vagy testi épségét a beteg magatartása veszélyezteti.
(6) A (5) bekezdés a) és c) pontjaiban foglalt okok alapján az orvos a beteg ellátását csak akkor tagadhatja meg, ha
a) ez a beteg egészségi állapotát károsan nem befolyásolja, és
b) a beteget más orvoshoz irányítja, vagy javasolja, hogy saját érdekében forduljon más orvoshoz.
	A törvény a beteg ellátása megtagadásának, az orvos mérlegelésétől függő eseteit is megállapítja. Minderre akkor kerülhet sor, ha a beteg együttműködési kötelezettségét súlyosan megsérti, így különösen, ha a kapott utasításokat rendszeresen és szándékosan nem tartja be, ha az orvossal szemben a beteg sértő vagy fenyegető magatartást tanúsít, kivéve, ha e magatartását betegsége okozza, valamint ha az orvos életét vagy testi épségét a beteg magatartása veszélyezteti.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében deklarált lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben a panaszost nem érte sérelem. A panaszos állapota által szakmailag indokolt szintű egészségügyi gyógykezelését a panaszolt ... Kórház biztosította és jelenleg is biztosítja. Az pedig, hogy a panaszos kezelő orvosa a jövőre nézve jogszerűen megtagadta a további kezelést az a panaszos magatartására volt visszavezethető, ezért az ügyet további vizsgálat nélkül lezártam
Budapest, 2002. április 5.
Lenkovics Barnabás