OBH 5822/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka
Vizsgálat megindulása
Több rudabányai lakos fordult azzal a panasszal az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy településükön attól függően, hogy mikor építették ki a gázhálózatot eltérő hozzájárulást kell fizetni a csatlakozásért és van olyan terület is, ahol egyáltalán nem kell fizetni a csatlakozásért. 
A vizsgálatot a diszkrimináció tilalma (Alk.70/A§) és a tulajdonhoz fűződő jog ( Alk. 13.§ (1) bek.) sérelmének gyanúja miatt indítottam.
A vizsgálat során megkerestem a rudabányai önkormányzat műszaki előadóját, a TIGÁZ Rt. hajdúszoboszlói kirendeltségének ügyfélszolgálatokért felelős munkatársát, a Belügyminisztériumot és a Magyar Energia Hivatalt.
Megállapított tényállás
A képviselőtestület 1995. április 13-ai határozata alapján 1995. szeptember 30-áig  a TIGÁZ Rt. kiépítette a településen a földgázhálózatot és azt annak átadása után üzemeltetésre átvette.  A beruházáshoz az önkormányzat hitelt vett fel.
Az önkormányzat lakossági tájékoztatójában értesítette polgárait arról, hogy annál kedvezőbb díj fizetésére nyílik lehetőség minél előbb jelzik csatlakozási igényüket, mert ez befolyásolja az önkormányzati hitel felvétel mértékét. Így 1995. júniusáig csak 45 ezer Ft-ot kellett fizetni a csatlakozási lehetőségért, míg szeptember 1-től már 70 ezer Ft-ot, a vizsgálattal érintett időszakban (2000. évben) pedig 80 ezer Ft-ot.
A 27 lakásos társasház lakói a vezeték építéséhez eredetileg semmilyen pénzügyi konstrukcióban nem járultak hozzá. A társasház korábban a Vasércmű – állami vállalat - tulajdonában volt, melynek lakásait a rendszerváltás környékén idegenítették el olyan megoldással, hogy a ház önkormányzati tulajdonú telken –  ún. úszótelken helyezkedik el. Az úszótelek konstrukciót 1976-ban a  társasház alapítás nyilvántartásba vételével egyidejűleg alakították ki. A csatlakozó vezeték mivel önkormányzati tulajdonú telken van az önkormányzat tulajdonában maradt.
Az elosztóhálózat jelenleg a TIGÁZ Rt. tulajdonában van, melynek átadásáért az önkormányzat részvényt kapott.
Alkalmazott jogszabályok
•	Az Alkotmányról szóló 1949. évi XX. tv.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
•	A gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI tv. és annak végrehajtására kiadott 3/1995. ( I.20.) Korm. Rendelet
Gszt. 3. § A törvény alkalmazásában
f) gázelosztó vezeték: az a csővezetékrendszer - a hozzá tartozó nyomáscsökkentő és szabályozó berendezésekkel -, amely a gázátadó állomás kilépő oldalától indult, és a fogyasztó telekhatáránál ér véget. Tartályos ellátás esetén a tartály telepítésére szolgáló ingatlanról kilépő gázvezeték;
h) telekhatár: a gázszolgáltatással érintett ingatlannak az ingatlan-nyilvántartás szerinti határa;
i) csatlakozó vezeték: a fogyasztó telekhatárától a gázmérő főcsapjáig vagy - gázmérő hiányában - a fogyasztói főcsapig terjedő vezeték és tartozékai;
k) fogyasztói vezeték: a gázmérőtől, ennek hiányában a fogyasztói főcsaptól a gázfogyasztó készülékig terjedő vezeték;
Gszt. 17. § (1) Települések, településrészek, illetve fogyasztók gázszolgáltatásba történő bekapcsolásához szükséges gázelosztó rendszer az előírt műszaki-biztonsági, pénzügyi és gazdasági feltételek megtartása mellett létesíthető. A megépült gázelosztó rendszert csak gázszolgáltató üzemeltetheti.
(2) Az általános közüzemi szerződés kötésére jogosult fogyasztók a gáz hatósági árával nem fedezett fejlesztési költségekre a miniszter rendeletével meghatározott mértékű hálózatfejlesztési hozzájárulást kötelesek a gázszolgáltatónak fizetni. Az egyedi közüzemi szerződést kötő, valamint a 21. § (4) bekezdés szerinti fogyasztó a szolgáltatóval a polgári jog szabályai szerint állapodik meg az árral nem fedezett fejlesztési, továbbá a különös fogyasztói igények teljesítéséről. A gázfogyasztás árával nem fedezett fejlesztési költségekre fizetendő hozzájárulás fejében végzett szolgáltatásnyújtás mentes az általános forgalmi adó fizetése alól.
Gszt. 18. § (1) A csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés megépítése az ingatlantulajdonos kötelessége.
Gszt. 19. § (1) Gázelosztó vezetéket csak gázszolgáltató tarthat üzemben.
3. § (1) A csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés kiviteli tervét a 200 m3/h teljesítmény alatt vételező fogyasztók esetében a gázszolgáltató a benyújtástól számított 30 napon belül köteles műszaki-biztonsági szempontból felülvizsgálni, és a kivitelezhetőség tekintetében nyilatkozni. A jóváhagyott terv alapján a kivitelezési munkát a jóváhagyástól számított 2 éven belül szabad elvégezni. A 2 évnél régebbi tervet korszerűsíteni kell, ezt követően kell felülvizsgálatra bemutatni a gázszolgáltatónak.
•	A gázenergiáról szóló 1969. évi VII. törvény végrehajtásáról szóló 1/1977 ( IV.6.) NIM rendelet 2. számú melléklete
GÁZ- ÉS OLAJIPARI MŰSZAKI BIZTONSÁGI SZABÁLYZAT
B. A gázvezetékekkel és gázberendezésekkel kapcsolatos fogalmak
2. § (3) Gázelosztó vezeték (gázközmű vezeték) szerelvényeivel és tartozékaival együtt (gázfogadó állomás, nyomásszabályozó, körzeti nyomásszabályozó stb.) az a csővezeték, amely a gázt a gázátadó állomástól - általában közterületen - a fogyasztó körzetbe juttatja el; a gázelosztó vezeték leágazása és az abba beépített első elzáró szerelvény (vízzár, tolózár, gömbcsap stb.) az elosztóvezeték tartozéka.
•	3/1997. (I.31.) sz határozat a gázközmű hozzájárulási díjak  megállapításáról lakosság és közületek részére 1997. évben
Lakosság által fizetendő hozzájárulás 1997. évben
- kiépített leágazó vezetékkel rendelkező ingatlan esetén 80 ezer Ft
- leágazó vezetékkel nem rendelkező ingatlan esetén 50 ezer Ft
•	Tájékoztató Rudabánya Nagyközség vezetékes földgázellátásának kiépítéséről
„Rudabánya Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete 1995. április 13-án tartott rendkívüli ülésén döntést hozott községünk teljes körű földgázellátásával kapcsolatban. 
A Kivitelezési munkák bonyolítását fővállalkozásban TIGÁZ Rt fogja végezni s a tervezett szeptember 30-ai befejezés után át fogja venni üzemeltetésre az elkészült rendszert.
Önkormányzatunk a beruházás finanszírozására hitelt vesz fel. (…) Kérjük azokat a lakástulajdonosokat, akik még nem jelentették be igényüket (…), hogy még a beruházás ideje alatt nyilatkozzanak, mert csak azokhoz az ingatlanokhoz kerül kiépítésre a gázcsonk.”
Vizsgálat megállapításai:
Vannak olyan alkotmányos jogok, melyek jellegüknél fogva önmagukban nem hívhatók fel.  Ilyen az Alkotmány 70/A §-ában rögzített – diszkrimináció tilalma - szabály is.  A panaszos által megjelölt sérelem alkotmányos jogokkal való kapcsolatának megállapítását célzó elemzés során előbb meg kell meghatározni a diszkrimináció tilalma szempontjából relevánsnak tűnő érintett alkotmányos jogot és csak ez után lehet megvizsgálni azt, hogy fennáll-e a hátrányos megkülönböztetés.
A vizsgálat során először így annak megválaszolására törekedtem, hogy milyen jogos érdekét, illetve jogosultságát sérti a panaszosnak az önkormányzat azon eljárása miszerint a település bizonyos részein kér pénzügyi hozzájárulást a gázhálózat kiépítéséért utólagos csatlakozás esetén, míg más területeken nem.
Ez a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésben a tulajdonhoz való joggal való összefüggést vetette fel.
Az Alkotmány 13 § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot, mely alapvető jog.  A tulajdonhoz való jog lényeges tartalmáról az Alkotmánybíróság  az AB 64/1993. (XII.22.) számú határozatában a következőket fejtette ki: Az Alkotmány a tulajdonjogot, mint az egyéni cselekvési autonómia hagyományos anyagi alapját részesíti alapjogi védelemben.  Az alkotmányos védelem módját befolyásolja a tulajdonnak az a sajátossága, hogy alkotmányosan védett szerepét tekintve vagyoni értékű javakkal, juttatásokkal helyettesíthető.  Az a tény, hogy a tulajdonhoz való jogot az Alkotmány alapvető jogként részesíti alkotmányos védelemben nem zárja ki, hogy bizonyos körben a tulajdoni részjogosítványokat egyes törvények korlátozzák.  Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/A §-ának (1) bekezdésében foglalt rendelkezést a jogegyenlőség általános elvét megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezi.
A hazai és a nemzetközi  joggyakorlatot alapul véve tiltott hátrányos megkülönböztetésről csak akkor beszélhetünk, ha a jogalkotó, vagy a jogalkalmazó hasonló, illetve összehasonlítható tényállásokat eltérően, illetve eltérő tényállásokat azonos módon kezel illetve értékel, anélkül, hogy annak valamiféle ésszerű objektív indokát adná.   Különböző helyzetek különböző elbánásban részesítése viszont nem jelent diszkriminációt, legfeljebb csak csak formális diszkriminációt a tényleges vagy tartalmi diszkriminációval szemben. 
Az Alkotmánybíróság 9/1990. ( IV. 25.) AB határozata megállapította, hogy a diszkrimináció tilalma nem jelenti minden megkülönböztetés tilalmát. 
A vizsgálat folyamán több alkalommal megkerestem az önkormányzat műszaki ügyekért felelős előadóját, valamint a TIGÁZ Rt. hajdúszoboszlói kirendeltsége ügyfélszolgálatának vezetőjét.  A megkeresések során kiderült, hogy az önkormányzat azon ingatlanok esetében kér ún. csatlakozási díjat, mely ingatlanok tulajdonosai a hálózatfejlesztés során anyagi jellegű kötelezettséget nem vállaltak, de ennek ellenére a csatlakozó vezetéket az önkormányzat az ingatlanokhoz kiépíttette és a csatlakozó vezetéknek egyben a tulajdonosa is maradt.   
Ilyen helyzet a településen azoknál az épület-ingatlanoknál alakult ki, amelyek ún. úszótelken találhatók.  ( Úszótelek esetén az épület közterületen áll és csak maga az épület és a körülötte lévő 1 méteres sáv van magántulajdonban.  Ilyenkor az utca fronttal sok esetben közvetlenül nem a lakóház hanem a közterület érintkezik.)  
Az önkormányzat lakossági és egyúttal önkormányzati finanszírozásból építtette a TIGÁZ Rt-vel, mint kivitelezővel a település elosztóhálózatát. Azokon a részeken, ahol a lakóépület úszótelken áll, az önkormányzat saját költségén kiépítette az utcáról a lakóházakhoz vezető csatlakozó vezeték-szakaszt, akkor is, ha a beruházás idején nem érkezett igény a gáz bevezetése iránt és ezért nem is fizettek a lakók.  A vizsgált esetben sem a panaszos, sem a ház többi lakója a beruházáskor nem igényelték a gáz bevezetését.  A beruház befejeztével az önkormányzat az elosztóvezeték tulajdonjogát átadta a TIGÁZ Rt.-nek, azon csatlakozó vezetékek tulajdonjoga kivételével, amelyek úszótelken – közterületen - keresztül lettek vezetve és kiépítésének költségei is őt terhelték.  A TIGÁZ Rt. azon vezeték szakasz kiépíttetését fizetteti meg jövendő fogyasztójával, mely a gerincvezetékről – vagy más néven elosztóvezetékről – az ingatlan irányába, a telekhatárig leágazik.  Ezt a szakaszt „leágazó” vezetéknek nevezi mind az önkormányzat, mind pedig a szolgáltató, de a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. tv. terminológiája szerint ez a vezetékszakasz még az elosztóhálózat része.  Ezen túl a szolgáltató a csatlakozás lehetőségéért nem kér díjat.  Ugyanakkor előfordul az is, hogy a szolgáltató akcióként ingyen biztosítja a leágazó vezeték-szakasz kiépítésének lehetőségét.  Ez az ajánlata azonban nem állandó.  Így valóban előfordulhat az az eset, amit a panaszos sérelmezett, mégpedig hogy sem az önkormányzatnak sem pedig a szolgáltatónak nem kellett fizetni azért, hogy a leágazó vezeték megépüljön.  Ehhez azonban három feltételnek kellett teljesülnie.  Az első feltétel az volt, hogy a beruházás idején az állampolgár ne csatlakozzon a gázközmű fejlesztéshez – mint ahogyan azt a panaszos sem tette – továbbá a későbbiek során olyan alkalommal csatlakozzon, amikor annak tulajdonjoga a TIGÁZ Rt-re átszállt és a vezeték szakasz, - melyről a csatlakozás biztosítható - teljesen a TIGÁZ Rt. tulajdonában álljon, harmadrészt pedig a TIGÁZ Rt. akciós szerződési ajánlatként a leágazó vezetéket ingyenesen építse ki.  A telekhatáron, vagy azon belül elhelyezett gázcsatlakozási ponttól már minden lakónak saját költségen kell a vezetékrendszert kiépíteni, függetlenül az utcai vezeték  tulajdoni viszonyaitól.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy nem okoz a tulajdonhoz fűződő joggal összefüggésben hátrányos megkülönböztetést az a gyakorlat, mely szerint az önkormányzat a saját költségén kiépített gázhálózathoz való utólagos csatlakozás esetén igényt tart pénzbeli hozzájárulásra a csatlakozó vezeték /elosztóvezeték utáni szakasz/ kiépítéséért.
Ez a gyakorlat akkor sem okoz a diszkrimináció tilalmával összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot, ha a szolgáltató a tulajdonában lévő vezetékhez való utólagos csatlakozás esetén átmenetileg, fogyasztói körének bővítése érdekében lemond a leágazó vezeték /elosztóvezeték ingatlan felé leágazó része/ kiépítésének költségeiről.
Éppen a különbségtétel hiányában fordulhatna elő az, hogy a később csatlakozó és hozzájárulást nem - vagy az évekkel korábbi összeggel azonos mértékben - fizető polgárok illetéktelen előnyhöz jutnának másokkal szemben. 
Alkotmányos visszásság hiányában az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 2003. február 

Lenkovics Barnabás