OBH 5581/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	A TIT Budapesti Ismeretterjesztő Társulat (Kossuth Klub), - mely kiemelten közhasznú szervezet (TIT) - igazgatója (panaszos) sérelmezte, hogy a Budapest, VIII., Múzeum u. 7. szám alatti ingatlant (Hadik palota), melynek helyrajzi száma Budapest 36565., a TIT, bár 1954 óta ténylegesen használja, azonban a TIT-nek az ingatlanra vonatkozó jogát, az ingatlan több évtizedes folyamatos és kizárólagos használata mellett sem sikerült elismertetni annak ellenére, hogy az ingatlan bejegyzett korábbi tulajdonosa - a Magyar Honvédelmi Szövetség (MHSZ) - tulajdonosi jogait nem gyakorolta, az ingatlant nem birtokolta, azt nem használta. A TIT viszont az épülethez hozzáépített, végezte az ingatlan felújításával, karbantartásával, üzemeltetésével járó munkálatokat, viselte annak költségeit, az ingatlant érintő közterheket, s a tulajdonost terhelő kötelezettségeket. Az MHSZ tulajdonában volt ingatlan ingyenesen, az MHSZ "utódszervezetei" (a Magyar Repülőszövetség és a Magyar Technikai és Tömegsportklubok Szövetsége) tulajdonába került, mely utódszervezetek jelentős összegű bérigénnyel léptek fel az ingatlant ténylegesen használó, nem nyereségérdekeltségű Kossuth Klubbal szemben. Panaszos állítása szerint az utódszervezetek az ingatlan kiürítése iránt pert indítottak, mely per jelenleg is folyamatban van. Panaszos megítélése szerint, ha a TIT-et elmarasztaló, az ingatlanra bejegyzett utódszervezeteknek való átadásra kötelező, marasztaló ítélet születik, az esetben - az alapvető közművelődési értékeket közvetítő Kossuth Klub megszűnik, és - súlyosan sérülnek a közéleti-, kulturális örökség fennmaradásához fűződő állampolgári jogok is.
	Tekintettel arra, hogy a panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. §. (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, az ügyben vizsgálatot rendeltem el.

Megállapított tényállás
	A Budapest, VIII., Múzeum u. 7. szám alatti, 36565. helyrajzi számú ingatlan tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba 1939. december 7. napján gróf Hadik-Barkóczy Endre javára jegyezték be, 1949. december 28-án pedig "juttatás" jogcímén került az ingatlan a Magyar Szabadságharcos Szövetség tulajdonába. Ezt követően egy 1974. III. 12-én kelt bejegyzés szerint az ingatlan tulajdonjoga ugyancsak "juttatás" jogcímén az MHSZ javára került bejegyzésre az ingatlan-nyilvántartásba. Feltehetően az előző tulajdonos - a Magyar Szabadságharcos Szövetség - elnevezésének megváltoztatása képezte a bejegyzés alapját.
	A jelenlegi tulajdoni helyzet 1990. november 26-a óta áll fenn, amikor is "átszállás" jogcímén 1/2-1/2 arányban a Magyar Repülőszövetség és a Magyar Technikai és Tömegsportklubok Szövetsége tulajdonjogát jegyezték be. Ez utóbbi bejegyzés alapja az MHSZ ügyvezető főtitkárának 1990. szeptember 14-én kelt nyilatkozata, mellyel az MHSZ Országos Központ képviseletében az 1022/1990. (II.14.) MT számú határozata (H1) rendelkezéseinek végrehajtásaként hozzájárult, hogy az ingatlan tulajdonjogát 50-50 %-os arányban a már említett utódszervezetek javára az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezzék.
	Az MHSZ vagyonának rendezése - közte a Múzeum u. 7. szám alatti ingatlan tulajdonjogának átruházása - a H1 végrehajtása során történt. A honvédelmi miniszter a Kormánynak tett előterjesztésében külön hangsúllyal emelte ki, hogy az MHSZ ügyvezető főtitkára a szövetségi vagyont a társadalmilag hasznos MHSZ tevékenységet folytató jogutód társadalmi szervezetek tulajdonába adta úgy, hogy minden utódszervezet csak az általa végzett tevékenységet közvetlenül szolgáló - és szövetségi tulajdont képező ingatlan-vagyont kapta meg. 
	Az ügyvezető főtitkár a vagyonátadással kapcsolatos intézkedéseit az átalakulást felügyelő miniszteri biztosok előzetes tájékoztatásával, illetve jóváhagyásával tette meg. A Kormány 1990. október 4. napján a 3388/1990. számú (H2) határozatával a honvédelmi miniszter előterjesztését tudomásul vette. Ezt követően 1990. november 20. napján nyilatkoztak az utódszervezetek, hogy az "ingatlan ingyenes átruházását" tudomásul veszik, s csak ezt követően 1990. november 26. napján nyújtották be a tulajdonjog változásának bejegyzéséhez szükséges iratokat a földhivatalhoz.
	Ez utóbbi időpontot megelőzően 1990. szeptember 18. napján lépett hatályba az elmúlt rendszerhez kötődő társadalmi szervezetek vagyonelszámolásáról szóló 1990. évi LXXIII. törvény, mely az MHSZ-t is - értékhatárra tekintet nélkül minden ingatlanvagyonára kiterjedően is - vagyonelszámolásra kötelezte, s ugyanakkor arról is rendelkezett, hogy az elszámolásra kötelezett a törvény hatályba lépésének napjától az Országgyűlés további intézkedéséig a törvényben megjelölt vagyontárgyait nem idegenítheti el.
	Ugyancsak 1990. IX. 18. napján lépett hatályba az 1990. évi LXX. törvény is, mely a társadalmi szervezetek kezelő jogának megszüntetéséről rendelkezett. E törvény egyebek mellett kimondta (2. § (1) bek.), hogy a társadalmi szervezetet ingyenes használati jog illeti meg arra az ingatlanra, melyre vonatkozó kezelői jog e törvény folytán szűnik meg. Az 1997. évi CXLII. törvény, mely a társadalmi szervezetek által használt állami tulajdonú ingatlanok jogi helyzetének rendezéséről szól, egyebek mellett rögzíti: e törvénynek a jogosultra vonatkozó szabályait alkalmazni kell arra az oktatási, kulturális (művészeti, közművelődési), tudományos, egészségügyi, szociális és ifjúsági célú egyesületre és alapítványra is, amely a Tv. 4. §-ában meghatározott harmadik személyként vagy ... az ingatlant ténylegesen használja (a továbbiakban: üzemeltető). Az üzemeltető tulajdonszerzési igénye kizárja a jogosult vagy a tagszervezet tulajdonszerzési igényét. (2. § (2) bek.)
	A rendelkezésemre álló iratok szerint az ingatlant 1950 közepétől a Magyar Nők Demokratikus Szövetsége (MNDSZ) használta, mely hamarosan távozott az ingatlanból. Ezt követően került az ingatlanba a TIT jogelődje a Társadalmi és Természettudományi Ismeretterjesztő Társulat, mely 1956-ban engedélyt kért az épület belső átalakítására. Ebben a kérelemben a társulat az ingatlan tulajdonosaként jelölte meg magát. A Budapest VIII. kerületi Tanács VB Építési Osztálya 1956. július 23-án kelt határozatával az építési engedélyt megadta.
	1958. július 1-jén a VIII. kerületi Tanács VB Pénzügyi Osztályának képviselője és a TIT vezetői jegyzőkönyvet írtak alá, melynek tárgya: a VIII. ker. Tanács átadja a VIII. ker. Múzeum u. 7. szám alatti ingatlant a társulatnak. A jegyzőkönyv rögzíti, hogy "A 331-610/1954. PM számú utasítás alapján, valamint annak figyelembevételével, hogy a Múzeum u. 7. szám alatti épületet 1954. november hónaptól fogva a társulat kezeli, a VIII. ker. Tanács VB Pénzügyi Osztálya a VIII. ker. Múzeum u. 7. szám alatti felépítményes ingatlant a társulat részére átadja azzal, hogy az ingatlan kezeléséről továbbra is gondoskodni köteles. Az említett napon a jegyzőkönyv mellékleteként készült egy állóeszköz kimutatás is, mely az átadott ingatlan értékét 1.286.910 Ft-ban tünteti fel. A Fővárosi Kerületek Földhivatalánál nincs nyoma annak, hogy a jegyzőkönyv szerinti ingatlan kezelői jogának a TIT részére való átadásáról a hatóság a földhivatalt értesítette volna.
	A TIT több esetben (1959-60., 1963-64.) megkísérelte az ingatlanra vonatkozó jogának a rendezését. Kéréssel fordult a telekkönyvi hatósághoz, kezelői jogának a telekkönyvbe való bejegyzése iránt. A Magyar Honvédelmi Szövetség ugyanis hozzájárulását adta ahhoz, hogy a TIT-et az ingatlan kezelőjeként az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezzék, de tulajdonjogáról nem mondott le. A telekkönyvi hatóság a TIT bejegyzés iránti kérelmét két esetben is elutasította. A TIT az ingatlan elbirtoklása iránt is pert indított, ez azonban eredménnyel nem járt. Ugyancsak eredménytelen volt az ingatlan tulajdonjogának utódszervezetek részére történő bejegyzését sérelmező ügyészséghez intézett panasza is.  
	Az utódszervezetek által - az ingatlan kiürítése iránt - indított per jelenleg is folyamatban van. A pártállam idejére is visszanyúló, a tényleges helyzet jogi rendezésére vonatkozó szabályozás hiánya miatt a TIT ingatlannal kapcsolatos jogainak biztosítása nem vezetett eredményre. Tény, hogy a TIT az ingatlant évtizedek óta, s jelenleg is alapszabályszerű működéséhez szükséges célra ténylegesen és folyamatosan használja, az épületet üzemelteti, viseli a karbantartással, felújítással járó költségeket, a közterheket, az ingatlan tulajdonosát terhelő kötelezettségeket. Az épület rendeltetésszerű használhatósága érdekében az épületre nagyösszegű ráfordítást eszközölt. Többször megkísérelte az ingatlannal kapcsolatos jogainak rendezését, azonban ez önhibáján kívül nem járt eredménnyel.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	A Magyar Honvédelmi Szövetségről szóló 1024/1967. (VIII.8.) Korm. határozat hatályba lépéséről és az ezzel kapcsolatos további feladatokról rendelkező 1022/1990. (II.14.) MT határozat (H1) 1. pontja úgy szól, hogy: "A Magyar Honvédelmi Szövetségről (a továbbiakban: MHSZ) szóló 1024/1967. (VIII.8.) Korm. határozat 1990. október 1-jén hatályát veszti."
A H1 3. pontja azt rendeli, hogy az MHSZ használatában lévő ingó- és ingatlanvagyonról 1990. szeptember 30-ig részletes vagyonleltárt kell készíteni. 
A H1  5. pontja átmeneti intézkedésként azt rendeli, hogy az MHSZ kezelésében lévő ingó- és ingatlan vagyontárgyak elidegenítésére, illetve megterhelésére nem kerülhet sor. 
A H1 úgy rendelkezett, hogy az MHSZ megszűnéséig terjedő időre (1990. október 1.) a megszűnés alatt álló szervezettől a használatában és a kezelésében lévő vagyontárgyakra nézve a rendelkezési, elidegenítési jogot megvonta. 
A H1 nem rendelkezett arról, hogy mi lesz a sorsa a megszüntetés alatt álló MHSZ tulajdonában lévő - de az MHSZ kezelésében, továbbá a használatában nem álló ingatlannak. A H1 arra nézve sem tartalmaz rendelkezést, hogy ha a megszűnés alatt lévő MHSZ tulajdonában lévő ingatlannak nem az MHSZ használója, hanem harmadik személy (TIT), akkor a harmadik személy az általa használt ingatlanra nézve milyen jogosultságokkal rendelkezik. Ugyanis az MHSZ tulajdonában álló Budapest, VIII., Múzeum u. 7. szám alatti ingatlan telekkönyvileg bejegyzett tulajdonosa az MHSZ, azonban ezt az ingatlant 1954 óta a TIT használja. 

•	Az elmúlt rendszerhez kötődő egyes társadalmi szervezetek vagyonelszámoltatásáról szóló 1990. évi LXIII. törvény (Tv.), melyet az Országgyűlés 1990. szeptember 10. napján fogadott el, s amely törvény 1990. szeptember 18-án lépett hatályba, úgy rendelkezik, hogy az MHSZ vagyonával köteles elszámolni. Az MHSZ elszámolási kötelezettsége - egyebek mellett - értékhatár nélkül kiterjedt valamennyi ingatlanára, azaz a H1-ben foglaltaktól eltérően nemcsak a kezelésében, valamint a használatában álló, hanem a tulajdonában lévő valamennyi ingatlanra is, függetlenül attól, hogy az ingatlannak ki a használója.
A Tv. 8. §-a pedig kimondja, hogy a 2. § a), b), c) és a d) pontjában foglalt vagyontárgyakat (a 2. §-a) pontja az ingatlanról rendelkezik) a törvény hatályba lépésétől az Országgyűlés további intézkedéséig tilos elidegeníteni vagy megterhelni.
	Az ingatlan tulajdonjogának az utódszervezetek részére történő átadásában közreműködők - a Kormány is - az ingatlan átadásának időpontját azonosították az MHSZ ügyvezető főtitkára által a vagyonátadásra 1999. szeptember 14-én aláírt nyilatkozat időpontjával, miáltal az ingatlant úgy tekintették, hogy az nem tartozik a már hivatkozott 1990. szeptember 18-án hatályba lépett 1990. évi LXIII. törvény hatálya alá. Az ugyanezen a napon hatályba lépett 1990. évi LXX. törvény hatálya alá pedig azért nem tartozik, mert az MHSZ tulajdonában álló ingatlannak a TIT kezelői jogának elismertetésére nem volt lehetőség annak ellenére, hogy az ingatlant a TIT évtizedeken keresztül ténylegesen és kizárólagosan használta, s jelenleg is használja.
	A tényállásban foglaltak és a H1 rendelkezéseinek összevetéséből kitűnik, hogy az MHSZ tulajdonú Múzeum utcai ingatlan tulajdonjogának az utódszervezetek tulajdonba adása nem felel meg a miniszteri jelentésben kifejtett rendezési elveknek. Ugyanis a rendelkezésre álló iratokból egyértelműen megállapítható, hogy a Múzeum utcai ingatlan, amelyet 1954 óta, bár tisztázatlan jogcímen - folyamatosan a TIT használt, az átadáskor sem volt, s jelenleg sem minősíthető olyan "szövetségi tulajdont képező ingatlanvagyonnak", mely a tulajdonjogot szerzett utódtársadalmi szervezetek, a Magyar Repülőszövetség és a Magyar Technikai és Tömegsportklubok Szövetsége tevékenységét "közvetlenül" szolgálná.
	Maga az MHSZ sem minősítette a Múzeum utcai ingatlant a tevékenységét "közvetlenül" szolgáló vagyonnak, hiszen 1988-ban a TIT-tel kötendő bérleti szerződés, illetőleg tulajdonátruházás útján kívánta az ingatlan használati, illetőleg tulajdonosi kérdéseit rendezni.
	A Múzeum utcai ingatlan tulajdonjogának az utódszervezetek részére való átadásának kormányhatározattal (H2) történő tudomásulvétele azonban nem járt együtt azzal, hogy a Kormány az ingatlant 1954 óta ténylegesen és jelenleg is használó TIT - ingatlanra vonatkozó - jogait is rendezte volna, mint ahogy az 1997. évi CXLII. törvény rendelkezett az ingatlant ténylegesen használó - ingatlanra vonatkozó - jogairól. Az említett intézkedés elmaradása a Kormány mulasztásának a következménye. E mulasztás a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot idézett elő. Ugyanakkor az intézkedés hiánya sérti a kiemelten közhasznú szervezet tulajdonhoz való jogát is. Az említett visszásság mindaddig fennáll, amíg a Kormány mulasztását nem pótolja. A már említett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében a következő kezdeményezést teszem.

Kezdeményezés
	Kezdeményezem a Kormánynál olyan intézkedés megtételét, mely a TIT-et - mint az ingatlan tényleges használóját - olyan helyzetbe hozza, mintha a H2 meghozatalának időpontjában (1990. október 4.) az ingatlan tényleges használati viszonyait is figyelembe vevő döntés született volna.
	Felkérem Miniszterelnök urat, hogy kezdeményezésem tekintetében a Kormány álláspontjáról, tett vagy tervezett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételét követő 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjen.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint kezdeményezésem címzettjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2002. február 11.

Lenkovics Barnabás