OBH 5523/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: Az építésügyi hatóság mulasztása

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert Kecskemét Megyei Jogú Város jegyzője, mint az első fokú építésügyi hatóság a lakóházára kiadott felújítási engedély ellenére az építkezés közben kért bontási engedély helyett bontási kötelezettséget írt elő, és annak végrehajtását követően az újjáépítésre nem adott engedélyt.
A tulajdonhoz való alkotmányos jog, valamint a jogbiztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és a következőket állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos tulajdonában van egy az ingatlannyilvántartás adatai szerint külterületi (zártkerti) 1500 m2 területű ingatlan, amely lakóház, udvar, raktár és garázs művelési ágként van bejegyezve.
A hatóság 1996 -ban a tulajdonos kérelmére építési engedélyt adott a lakóépület felújítására, és bővítésére, valamint a meglévő melléképület átalakítására. Az építkezés megkezdésekor felkért szakértő azonban megállapította, hogy az épület szerkezete életveszélyes, ezért az építtető bontási, és újjáépítési engedélyt kért. A hatóság a helyszíni szemlén megállapította, hogy a bontási kérelem megalapozott, mert az épület állapota erősen leromlott, bár a közvetlen életveszélyt aládúcolással megszüntették.
	A hatóság azonban nem bontási engedélyt adott ki, hanem az épület azonnali bontását rendelte el. A kötelezett a határozatnak eleget tett. A tulajdonos figyelmét a végrehajtás ellenőrzésekor hívták fel arra, hogy az építéshez új építési engedélyt kell kérnie. Az engedély iránti kérelmet az eredeti épületnek megfelelő új épület építéséhez meg is kérte, de azt a hatóság elutasította. Az indoklás szerint a települési rendezési tervében az ingatlan "KÁ" jelű építési övezetben van, ahol lakóépület építése nem engedélyezhető. A határozat ellen benyújtott fellebbezést a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal elutasította. A panaszos nem nyújtott be keresetet.

Az érintett jogszabályok: 

•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 
16. § (1) A biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. (2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha  a) a határozatot a bíróság felülvizsgálta, b) a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene, c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt, d) azt jogszabály kizárja vagy feltételhez köti.

A vizsgálat megállapításai
	A panasz megalapozott. Az építésügyi hatóság a panaszos 2001. február 25-i bontási és újjáépítési kérelmét a helyszíni vizsgálat, valamint a szakértői vélemény alapján indokoltnak találta, de nem annak megfelelően döntött. A hatósági határozat - a kérelmet figyelmen kívül hagyva - mintegy hivatalból eljárva bontási kötelezést adott ki. A határozat az 1996 -os építési engedélyről nem rendelkezett, ezzel a kérelmezőt megtévesztette, aki abban a hiszemben volt, hogy a bontási határozat csupán a bontás engedélyezésének szükségszerű módja, és az a korábbi határozatot nem befolyásolja. A határozat emiatt emelkedett jogerőre, és hajtotta azt végre a panaszos. Csupán a végrehajtás ellenőrzésekor hívták fel szóban a figyelmét, hogy az épület megszűnésével a korábban kiadott felújítási engedély érvényét vesztette.  A panaszosnak a felhívásra ismételten benyújtott kérelmét a jegyző azért utasította el, mert a panaszos telke a mezőgazdasági rendeltetésű övezetbe tartozik, és a "KÁ" jelű ingatlanon csak ideiglenes épületek építésére adható engedély, lakóépületre nem. 
	A közigazgatási hivatal a fellebbezés alapján helyesen állapította meg, hogy az első fokú építésügyi hatóság 2001 júniusában nem adhatott ki építési engedélyt, de elmulasztotta megvizsgálni az építésügyi hatóság korábbi mulasztását, és annak megállapítását, hogy a 2001. március 14-én kelt bontási határozat jogilag nem, csupán ténylegesen semmisítette meg az 1996-ban kiadott felújítási engedélyt. A közigazgatási hivatal egy éven belül felügyeleti intézkedés keretében a jogerős és végrehajtott hatósági határozatot is megvizsgálhatta volna, és a hatóság mulasztását megállapíthatta volna. Amennyiben a közigazgatási hivatal úgy ítélné meg, hogy a határozat nem változtatható meg, úgy a panaszost arról kell tájékoztatnia, hogy milyen jogi lehetőségekkel élhet a korlátozási kártalanítás, vagy a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése érdekében.
	A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos ügyében mind az első, mind a másodfokú építésügyi hatóság mulasztást követett el, és azzal az állampolgár tulajdonhoz való jogát, valamint a kiszámítható hatósági eljárás hiánya a jogbiztonsághoz fűződő jogát sértette, ezért a következő ajánlást teszem.

Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felhívom a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a panaszos ügyében lefolytatott eljárást felügyeleti intézkedés keretében vizsgálja felül, és annak megállapításairól 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2001. november 27.

Lenkovics Barnabás