Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5354/2001. sz. ügyben

Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
A panaszos 57 panaszostársának aláírásával, beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben lakcímváltozás, illetve települési határ megváltoztatása miatt különböző hatóságok intézkedését kifogásolta.
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a szabad mozgás és tartózkodási hely szabad megválasztásának joga megsértésének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:
A Budapest II. Nagykovácsi út 27/A; 27/B; 27/C. számú épületek 1952-ben, 1970-ben és 1978-ban épültek, tulajdonosa a Magyar Állam, kezelője a Határőrség (BM Központi Gazdasági Igazgatósága). A lakások bérlőinek módja lenne a lakások megvásárlására, mely eljárás kapcsán azt közölték a lakókkal, hogy lakcímük - több évtizede - csupán tévedésből szerepel budapesti lakcímként, az, valójában Nagykovácsihoz tartozik. A polgármesteri hivatalok részéről megindult a költözéssel nem járó lakcímrendezési eljárás, mellyel a panaszos és társai nem értettek egyet. A számtalan okmány cseréjén, szolgáltatási szerződéseken, bankszerződéseken és más kapcsolatok megváltozásán túl az is felvetődött, hogy az érintett ingatlanok Nagykovácsi településtől, illetve az önkormányzat elérhető szolgáltatásaitól 6 km-re fekszenek. Újabb gondot jelent a küszöbön álló településátszervezés életbelépése, melynek eredményeként Remeteszőlős elnevezéssel - Nagykovácsi községhez tartozó területek részeiből - új település alakult. Az új település gyakorlatilag a kérdéses lakóépületek és Nagykovácsi település között fekszik. Felvetődik a kérdés, hogy a 2002-ben végrehajtandó adatváltoztatási adminisztráció befejezését követően, szinte azonnal újabb intézkedésekre kerül sor, tekintve, hogy az érintett épületekhez akkor Remeteszőlős község esik - de az is jelentős távolságra - a legközelebb. 
[97/2000. (VII. 26.) KE határozat: Remeteszőlős községgé nyilvánításáról a belügyminiszter előterjesztésére Nagykovácsi község Rácskitelep, Remeteszőlős és Kútgyűrűtelep elnevezésű településrészeit Remeteszőlős néven községgé nyilvánítom. Ez a határozat a kihirdetését követő önkormányzati általános választás napjával lép hatályba.]
A panaszosok azt is sérelmezték, hogy egy postai küldemény átvétele a nyitva tartás figyelembevételével csak munkaidőben lehetséges, kifejezett utazást igényel, mivel a budapesti szolgáltatással ellentétben (20.00 óráig tartó nyitva tartás) a Nagykovácsi postahivatal csak 16.00 óráig tart nyitva. A későbbiekben több olyan sérelem is jelentkezhet, amely jelenleg nem is prognosztizálható. 
A panaszos későbbiekben arról tájékoztatott, hogy a 2002. évi országgyűlési képviselői választások során - hasonlóan a korábbi gyakorlathoz - a II. kerület Ady-ligeti laktanyában kialakított választókörzetben kívánt szavazni, melyet elutasítottak, miután a panaszos nem fogadta el azt a lehetőséget, hogy Nagykovácsi Polgármesteri Hivatalában soron kívül átveheti a személyazonosító igazolványát.
Budapest Főváros főjegyzője megkeresésemre közölte, hogy a panaszbeadványban szereplő, és ez ideig Budapest, II. kerületben fekvő területként ismert 0106. hrsz-ú és a 0106/3. hrsz-ú földterület a Fővárosi Önkormányzat Központi Nyilvántartó és Mérnöki Iroda nyilvántartásában nem szerepel.
Budapest Főváros II. kerület Önkormányzatának és Nagykovácsi Község Önkormányzatának polgármesterétől megkeresésemben azt kértem, hogy ebben a kérdésben az összes körülmény ismeretében adjanak tájékoztatást és ismertessék álláspontjukat. [Jelentős fizikai távolság, az új település megalakulása, az állampolgárok életében beállt, számukra kedvezőtlen változások, a szolgáltatások elérhetősége, akaratukon kívül jelentkező adminisztráció(k).] Választ vártam arra is, hogy milyen megoldási lehetőséget látnak - az önkormányzati és a területszervezési eljárásról szóló törvény ismeretében is -, amely a legrövidebb időn belül, akár az érintett önkormányzatok átmeneti megállapodásával egy későbbi végleges időpontban ezt a kérdést rendezni tudja. Megkeresésemben azt kértem, hogy az ügy jelentőségére tekintettel vegyék fel egymással a kapcsolatot, hogy az évtizedekig (50 év!) budapesti lakosként élő állampolgárok ügyében megnyugtató döntés születhessen.  Javasoltam, hogy a megkeresésemben foglaltakat mindkét képviselő-testület napirend keretében ismerje és tárgyalja meg, mivel álláspontom szerint a panasz tárgya nem olyan súlyú, hogy a Polgármesteri Hivatal munkatársa azt lakcímrendezési kérdésként megválaszolja, mert ezzel a megoldást nem lehet elérni. Nagykovácsi polgármesterének javasoltam, hogy a tárgyalásokba - ha helyesnek és gyakorlatilag szükségesnek tartja - vonja be a leendő új település képviselőjét is.
Információért fordultam a Budakörnyéki Földhivatal vezetőjéhez is, amelyben arra kértem választ, hogy a 0106. és 0106/3. hrsz-ú vagy annak később megosztott alszámaival ellátott ingatlan pontosan milyen címen van nyilvántartva a Földhivatalnál. Arról is kértem tájékoztatást, hogy a terület jelenleg Nagykovácsi vagy Remeteszőlős területéhez tartozik-e, illetve ebben milyen változás várható, és az ott felépült ingatlanok használatbavételi engedélyét követően mikor, milyen adatokkal vették nyilvántartásba. Kértem, hogy az említett helyrajzi számon található három lakóépületre vonatkozó - a Magyar Állam tulajdonát képező és a Határőrség kezelésében lévő - ingatlanok tulajdoni lapjának megküldésével tájékoztasson az épületek nyilvántartásával kapcsolatos történeti áttekintésről, illetve minden olyan információról, amely az ügy eredményes vizsgálatát elősegíti.
A megkeresésekre az alábbi válaszokat kaptam.
Nagykovácsi polgármestere megkeresésemnek megfelelően egyeztető tárgyalást folytatott Budapest II. ker. Önkormányzat polgármesterével, melynek során a polgármester úgy foglalt állást, hogy a probléma orvoslására nincs lehetősége.
Nagykovácsi Önkormányzat képviselő-testülete - bevárva a II. kerület Önkormányzatának álláspontját - a 2002. 05. 08 - 09-i ülésén tárgyalta a megye- és közigazgatási határváltoztatást is igénylő ügyet. A képviselő-testületük - mérlegelve a kialakult helyzetet - úgy döntött, hogy nem támogatja a területrész Budapesthez történő csatolását.
Nagykovácsi Önkormányzat Képviselő-testülete megtárgyalta az Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosa Általános Helyettese megkeresését és az alábbi határozatot hozza:
A Képviselő-testület kinyilvánítja, hogy nem támogatja a területrész Budapest fővároshoz történő átcsatolását.
A testület felhatalmazza a polgármestert, hogy az Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosa Általános Helyettesét, Takács Albert urat értesítse a döntésről.
Nagykovácsi Nagyközség Önkormányzat Jegyzője válaszában közölte, hogy Budapest Főváros II. ker. Önkormányzatának személyi adat és lakcím-nyilvántartásában tévesen II. kerületi lakosként voltak nyilvántartva a Nagykovácsi út 27/A; B; C. épületek lakói.
A felsorolt épületek Nagykovácsi község területén állnak a Földhivatal által igazoltan, így intézkedniük kellett a valóságnak megfelelő, helyes nyilvántartásról.
A lakcímek javítását az 1992. évi LXVI. tv. végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet 37. §-ában foglaltak szerint végezték el, mely szerint a költözéssel nem járó lakcím változását a jegyző hivatalból vezeti át. A megváltozott cím alapján az illetékes okmányiroda elkészítette az új lakcímkártyákat. A lakosoknak két alkalommal is ajánlott tájékoztató levelet küldtek a kártyák átvételének módjáról. A lakosok képviselői időközben tiltakozásukat fejezték ki és több hivatalos szervhez beadvánnyal fordultak az előző helyzet visszaállítását kérve. Az országgyűlési választások során az értesítőket már a javított (Nagykovácsi, Nagykovácsi út 1/a; /b; /c.) címmel kapták meg a lakosok. A választás első fordulóján problémát okozott, hogy sokan nem vették át a lakcímkártyájukat, és így nem tudták a szavazatszámláló bizottság előtt igazolni - a szavazáshoz szükséges - immár Nagykovácsi lakcímüket. A területi választási bizottsághoz érkezett panaszok után a választási bizottság elfogadta az új lakcímkártya nélkül, de az előző lakcím szerint bizonyíthatóan az adott címen lakók szavazatait. (A szavazások napján is lehetőség volt a lakcímkártyák átvételére Nagykovácsi Polgármesteri Hivatalban. A választás első fordulója után újabb ajánlott levélben tájékoztatták a lakosokat a lakcímkártyák átvételéről.)
Budapest Főváros II. kerületi Önkormányzat Polgármestere arról tájékoztatott, hogy a Budapest, II. ker. Nagykovácsi út 27/A; B; C. sz. alatti lakóközösség lakóbizottságának elnöke 1998. december 9-én kelt levelében hívta fel a Polgármesteri Hivatal Adócsoportjának figyelmét arra, hogy a szóban forgó terület kívül esik Budapest közigazgatási határán, nagykovácsi helyrajzi számmal rendelkezik, e miatt kommunális adófizetési kötelezettség nem áll fenn az önkormányzat felé. A lakók közül hasonló tartalmú beadvánnyal élt egy másik érintett személy is. E jelzések kapcsán megindult eljárás során minden kétséget kizáróan megállapítást nyert, hogy a Budapest, II. ker. Nagykovácsi út 27/A; B; C. sz. alatti ingatlan soha nem tartozott Budapest közigazgatási területéhez, csupán adminisztrációs hiba miatt lett elfogadva e területen lakók bejelentkezése. A lakcímnyilvántartás rendezése érdekében a jegyző jelzéssel élt a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal felé, amelyet a Hivatal jóváhagyólag intézkedés végett továbbított a nagykovácsi jegyzőhöz. Nagykovácsi jegyzője gondoskodott a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. tv. és annak végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendeletben foglaltak értelmében a költözéssel nem járó lakcímváltozás lakcím-nyilvántartásban való - a valóságnak megfelelő - átvezetéséről, és az érintett lakók lakcímet igazoló hatósági igazolvánnyal való ellátásáról. Megértik az érintett lakóknak a lakcímrendezés következtében kialakult gondjait, mivel azonban Budapest, II. ker. és Nagykovácsi közös határa egyben megyehatár is, a területszervezésről szóló 1999. évi XLI tv. szabályai szerint az önkormányzatnak semmilyen lehetősége nincs, hogy ezeket a jogos gondokat egyedül orvosolni tudná. Az Ötv. vonatkozó rendelkezései szerint e tárgykör (megyehatár, Budapest közigazgatási határának megváltoztatása) nem tartozik a Képviselő-testület hatáskörébe sem, így erre a kérdésre népszavazást sem lehet kiírni. A kezdeményező lakóközösségnek, és Nagykovácsi Önkormányzatának törvényben biztosított lehetősége van arra, hogy kezdeményezzék a terület Budapest, és ezen belül a II. kerülethez való átcsatolását, azonban lakossági kezdeményezést a területszervezési eljárásról szóló 1999. évi XLI tv. 3. § (1) bekezdése értelmében legközelebb 2003. április 30-ig lehet a belügyminiszterhez felterjeszteni.
Budapest Főváros II. Ker. Önkormányzat Jegyzője közölte, hogy a Budapest II. kerület közigazgatási területén (01., 02. Országgyűlési Egyéni Választókerület) kialakított szavazókörök az Ady-ligeti laktanyát nem érintették, hiszen az közigazgatási határukon kívül, Nagykovácsi község területéhez tartozik. A megkeresésben írt panaszos címe Nagykovácsi, Nagykovácsi út 1/b. I/5. szám, melyről mellékelte a Belügyminisztérium Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal által tárolt adatok másolatát.
Válaszában azt is közölte, hogy a megkeresést az illetékes nagykovácsi jegyzőnek válaszadás céljából megküldte.
A Budakörnyéki Földhivatal Hivatalvezetője a Nagykovácsi, külterület 0106. helyrajzi szám alatt felvett, illetve annak később megosztott alszámaival ellátott ingatlanokkal kapcsolatos megkeresésére az alábbiakról tájékoztatott: Az eredetileg Nagykovácsi külterületén, a 0106. helyrajzi szám alatt felvett, 25 Ha, 4122 m2 alapterületű, kivett állami terület II. megnevezésű ingatlan 1963. november 27-én, földrendezés jogcímén került a Magyar Állam tulajdonába, illetve a BM Anyagi és Technikai Csoportfőnökség kezelésébe.
A 0106. helyrajzi szám 1997. szeptember 8-án megosztásra került 0106/1. és 0106/2. helyrajzi számokra az E-6/1992. számú megosztási vázrajz alapján.
A 0106/1. helyrajzi szám 1998. január 5-én szűnt meg oly módon, hogy az ingatlan további felosztásra került 0106/3. és 0106/4. helyrajzi szám alatti ingatlanokra. A 0106/3. helyrajzi szám alatti ingatlan alapterülete 25 ha 2173 m2, az ingatlan minősítése és tulajdonjogi helyzete a megosztás során nem változott. A 0106/4. helyrajzi szám alatti ingatlan alapterülete 1326 m2 lett, tulajdonjogát pedig vétel jogcímén megszerezte a Fővárosi Vízművek Rt.
A 0106/3. helyrajzi szám alatt felvett ingatlan tulajdoni lapján széljegyként szerepel az Ady-ligeti Rendészeti Szakközépiskola vagyonkezelői jog bejegyzése iránti kérelme 40.190/2002. szám alatt, a 0106/3. helyrajzi szám alatt felvett ingatlanon pedig széljegyként szerepel 61.847/2000. szám alatt a Belügyminisztérium Központi Gazdasági Igazgatóságának épületfeltüntetés iránti kérelme.
A 0106/3. helyrajzi szám alatt felvett ingatlan a 2000. augusztus 20-án készített E-15/2000.sz. megosztási vázrajzzal további megosztásra került.
A földhivatalhoz 2000. november 22-én becsatolt épületfeltüntetési vázrajz az ingatlanok művelési ágát az alábbiak szerint határozza meg:
- 0106/5. hrsz: garázs, udvar
- 0106/6. hrsz: beépített terület
- 0106/8. hrsz: beépített terület
- 0106/9. hrsz: pihenőház, udvar
- 0106/11. hrsz: lakóház, udvar
- 0106/12. hrsz: lakóház, udvar
- 0106/13. hrsz: lakóház, udvar
A Belügyminisztérium Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal a panaszos ügyében arról tájékoztatott, hogy állampolgári bejelentés alapján Budapest Főváros II. kerület és Nagykovácsi Önkormányzatának jegyzői megállapították, hogy a személyi adat- és lakcímnyilvántartásban Budapest II. kerület, Nagykovácsi út 27. A. épület, 27. B épület és 27. C épület, illetve ingatlanok a földhivatali nyilvántartásban szereplő bejegyzés szerint Nagykovácsi település közigazgatási területéhez tartoznak.
Az ingatlan-nyilvántartás alapján a jegyzők a közterület rendezést (átnevezést) végrehajtották és erről az érintett lakókat is, értesítették. A jegyzők a lakcím-adatváltozást hivatalból átvezették a személyi adat- és lakcímnyilvántartáson, majd az érintett polgárok részére Nagykovácsi település önkormányzatának jegyzője kiállíttatta az aktuális lakcímet tartalmazó személyi azonosítóról és lakcímről szóló hatósági igazolványokat.
A közterület rendezést követően a panaszos lakcíme Budapest II. kerületi címről Nagykovácsi címre változott. Panaszos a 2001. 11. 27-én legyártott személyi azonosítóról és lakcímről szóló hatósági igazolványát nem vette át, ezért a régi típusú lakcímadatot tartalmazó személyazonosító igazolványából a korábbi lakcímadata nem került kivezetésre.
A panaszos az érvényes bejelentett lakóhelyének megfelelően a Pest megyei 10. Egyéni Választókerület Nagykovácsi település 5 számú Szavazókörében (Cím: Ady-liget Rendőr Szakközépiskola Nagykovácsi, Nagykovácsi út 3.) került felvételre a névjegyzékbe.
A vizsgálat lezárása előtt Nagykovácsi polgármesterétől azt kértem, hogy lehetőség szerint soron kívül küldje meg a 2002. 05. 29-én felvett testületi ülés jegyzőkönyvének azon részletét, amelyben a megkeresésben foglaltakat tárgyalta a Képviselő-testület. A polgármester a kért információt nem küldte meg.

Az ügy jogszabályi háttere
1994. évi XLIII. tv. Budapest főváros közigazgatási területéről és kerületi beosztásáról
A II. kerület határa: a Duna budai ágának középvonalától halad a Szépvölgyi útig, a Szépvölgyi úton a Hármashatár-hegyi úti elágazásig, majd folytatódik a Hármashatár-hegyi úton az út végéig, innen a III. kerületi 16536/83, 16536/87, illetve a 16536/88 hrsz-ú földrészletek határán halad - a Hármashatár-hegy csúcsát érintve mintegy 2600 m hosszan északnyugati irányú egyenes Budapest és Pesthidegkút határáig. Ezt követően a kerülethatár egyben mintegy 3200 m hosszan Budapest és Solymár, mintegy 6000 m hosszan Budapest és Nagykovácsi, majd 500 m hosszan Budapest és Budakeszi határa is.
A Budakeszi - XII. kerület és II. kerület közös határpontjától a XII. és II. kerület közös határa merőlegesen fut a Budakeszi útra. Innen a kerület déli határa a Budakeszi út, Szilágyi Erzsébet fasor, Moszkva tér - a tér teljes területe a II. kerület része - és Várfok utca. Az I. és II. kerület határa a Vérmező utca, a Széna tér délkeleti széle a Csalogány utcáig, a Csalogány utca a Duna középvonaláig.

1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelettel
A törvény célja
Tv. 1. § (1) E törvény célja, hogy meghatározza a polgárok személyi és lakcím adatait tartalmazó nyilvántartás (a továbbiakban: nyilvántartás) működésének törvényes feltételeit. (2) A nyilvántartás azokat az alapvető személyi és lakcím adatokat tartalmazza, amelyek a polgárok egymás közötti jogviszonyaiban személyazonosságuk igazolásához, továbbá a közigazgatási és igazságszolgáltatási szervek, a helyi önkormányzatok, valamint más természetes és jogi személyek, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek törvényen alapuló adatigényeinek kielégítéséhez szükségesek. (3) E törvény biztosítja a természetes személy (a továbbiakban: polgár) személyes adataival való önrendelkezési jogának, valamint az egyéb alkotmányos jogok érvényesítéséhez és a közigazgatás hatékonyságának biztosításához szükséges személyazonosító és lakcímadatok használatához fűződő közérdek összhangját. (4) E törvény a nyilvántartás törvényességét annak célhoz kötöttségével, az adatkezelés feltételeinek és a személyes adatok körének pontos meghatározásával, az adatkezelési jogosultságoknak a nyilvántartás szervei közötti megosztásával, továbbá az adatkezelés időbeni korlátozásával biztosítja.
Vhr. 34. § (1) A bejelentett lakcím valódiságát az adatok alapján a jegyző ellenőrzi. Amennyiben a bejelentett lakcím nem valós vagy a bejelentőlapot a szállásadó nem írta alá, vagy a bejelentés egyéb okból nem felel meg a lakcímbejelentésre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek, a bejelentkezést el kell utasítani. (2) Ha a polgár által bejelentett lakcím nem szerepel a helyi címnyilvántartásban, de a lakcím valódiságát hitelt érdemlően igazolja, a bejelentést el kell fogadni és egyidejűleg a jegyző a nyilvántartást módosítja. (3) Ha a jegyző a bejelentkezés elfogadása után állapítja meg, hogy a bejelentett lakcím nem valós, a lakcímet a nyilvántartásban "fiktív" jelzéssel szerepelteti mindaddig, amíg a polgár valós lakcímét be nem jelenti.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
A KÖZSÉG, A VÁROS ÉS TERÜLETÜK
56. § (1) Az érintett képviselő-testületek megállapodhatnak területrész átadásáról, átvételéről, vagy cseréjéről. (2) Lakott területrész átadása esetén az ott lakó választópolgárok - falugyűlésen vagy helyi népszavazással kinyilvánított - többségi támogatása szükséges a megállapodáshoz. Lakott területrész átadása nem tagadható meg, ha azt az ott lakó választópolgárok többsége helyi népszavazással kezdeményezi. (3) A települési képviselő-testület minősített többségű határozattal kezdeményezheti, hogy az Országgyűlés a települést a területével határos másik megye területéhez csatolja át. Más megyéhez csatlakozni kívánó település fogadásáról az érintett megye képviselő-testülete állást foglal.
93. § (1) Az Országgyűlés törvényben szabályozza: (4) Az Országgyűlés dönt az állam területi tagozódásáról, továbbá - az érintett önkormányzatok véleményének kikérése után - a megyék összevonásáról, szétválasztásáról, határainak megváltoztatásáról, elnevezéséről és székhelyéről, a megyei jogú várossá nyilvánításról, valamint a fővárosi kerületek kialakításáról.

1999. évi XLI. törvény a területszervezési eljárásról
A törvény alkalmazási köre
1. § E törvényt kell alkalmazni az állam területi tagozódását érintő következő területszervezési ügyekben: e) területrész átadása, átvétele, cseréje települési önkormányzatok között,
Területrész átadása, átvétele, cseréje települési önkormányzatok között
18. § (1) Az Ötv. 56. §-a (2) bekezdésének második mondata szerinti megállapodást az érintett választópolgárok többségi támogatása, illetve kezdeményezése esetén az annak kinyilvánításától számított 6 hónapon belül kell megkötni. Megállapodás hiányában bármelyik képviselő-testület keresete alapján a megyei bíróság dönt a vagyoni vitában és az új közigazgatási határvonalról. (2) Lakott területrész átadása, átvétele, cseréje az önkormányzati általános választás napjával történhet. Az erről szóló megállapodást az önkormányzati általános választás évének április 30-áig kell megküldeni a belügyminiszterhez.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog.

A vizsgálat megállapításai:
A panaszos és társai lakcímrendezéssel kapcsolatos panasza alapján  a Budakörnyéki Földhivatal tájékoztatása alapján megállapítható, hogy az 1952-ben, 1971-ben és 1978-ban épült és II. ker. Nagykovácsi u. 27/A; 27/B; és 27/C. megjelölési lakóingatlanok  Nagykovácsi község területéhez tartoznak.
A területi elhelyezkedéséből adódó lakcímrendezést az érintett önkormányzatok jegyzői akkor kezdeményezték, amikor a fenti ingatlanok egyikében lakó állampolgár ezt a tényt a II. kerületi önkormányzattal írásban közölte, vitatva a kommunális adó megfizetésének jogosságát. Közölte továbbá, hogy az adófizetési felszólításban jelzett helyrajzi szám Nagykovácsi községhez tartozó helyrajzi számot takar, ezért a II. kerületi Önkormányzat erre a területre nézve nem állapíthat meg kommunális adót. A sérelmezett lakcímrendezéssel kapcsolatos hatósági határozat kiadását tehát az egyik érintett lakó problémafelvetése eredményezte. A II. kerületi Önkormányzat és Nagykovácsi Község Önkormányzata a lakók előzetes meghallgatása, a részletes tájékoztatás és a megoldás keresése nélkül végrehajtotta a költözéssel nem járó lakcímrendezést. Az érintett állampolgárok egy része az így kiállított okmányaikat a mai napig nem vették át, mivel nem értenek egyet azzal, hogy a megoldás keresése nélkül eddigi lakcímüket fiktívvé nyilvánították. A vizsgálat megállapította, hogy a közelmúltban végrehajtott lakcímrendezési eljárás (2001.) következtében a panaszosok korábbi budapesti lakcíme visszamenőlegesen is megszűnt, melynek következtében 1971; 1984; 1993, 1996. stb. évekkel lettek a panaszosok nagykovácsi lakosok. 
Budapest főváros közigazgatási területéről és kerületi beosztásáról szóló 1994. évi XLIII. törvény szerint az Országgyűlés Budapest főváros közigazgatási területét az ingatlan-nyilvántartásban a törvényben rögzített közigazgatási határok szerint állapítja meg, mely szerint a vitatott terület Nagykovácsihoz tartozik. 
A vizsgálat megállapította, hogy a személyi adat- és lakcímnyilvántartásban szereplő adatok előzetes egyeztetése, a megoldás keresése nélkül történő megváltoztatása érintette a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jogot, és azzal összefüggésben visszásságot okozott azzal, hogy évekre visszamenőlegesen változtatta meg a panaszosok lakcímét.
Annak tisztázására, hogy a 2001-ben hozott döntéssel, akár több évtizedre visszamenőlegesen helyes volt-e a lakcímrendezés végrehajtása, a Fővárosi és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalok vizsgálata szükséges. A tisztességes eljáráshoz való jog érintettsége arra tekintettel is felvetődik, hogy Remeteszőlős elnevezéssel új település alakul (Nagykovácsi községhez tartozó területek részeiből), amely ismételten lakcímrendezést vethet fel. Az pedig méltánytalan és elfogadhatatlan lenne, ha a sérelmezett eljárás rövid határidőn belül megismétlődne. A vizsgálat a szabad mozgás és tartózkodási hely szabad megválasztásának jogával összefüggésben visszásságot nem állapított meg.
Az érintett állampolgárokra nézve e rendkívül méltánytalan lakcímrendezés egy olyan község területéhez rendezte életviszonyaikat, amely község elérhetősége több kilométerre fekszik a lakásaiktól, a polgármesteri hivataltól, a postától stb. Felmerülhet a kérdés, hogy az önkormányzatnál intézendő ügyeiket ilyen távolságból miként intézhetik megfelelően az érintettek, gondolva a szociális ellátások körére, a beiskolázási kérdésekre, a szabad iskolaválasztás érvényesülésére és még számtalan előre nem látható kapcsolódásra.
(Utalás az OBH 1852/2000. számú jelentésére: A közoktatási törvény 66. § (2) bekezdésében meghatározottak alapján az általános iskola köteles felvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található. A jogszabály értelmezéséből adódóan nem köteles felvenni azokat a tanulókat, akik nem az iskola körzetében laknak. Az intézménynek lehetősége van a szabad férőhelyeit körzeten kívül lakó jelentkezőkkel feltölteni. A fenntartónak az az érdeke, hogy az intézmények lehetőleg teljes kihasználtsággal működjenek. Ugyanakkor alapvető érdeke az is, hogy az intézmények fenntartására fordított összeget úgy határozza meg, hogy az elegendő legyen a település lakossága számára az alapfokú oktatás biztosítására, de ne szolgálja az önkormányzat költségvetésében is jelentős összeggel a nem települési lakosok érdekeit, ha az a település lakossága számára nem térül meg.)
Az önkormányzati törvény értelmében az Országgyűlés dönt a megyék határainak megváltoztatásáról. A területszervezési eljárás értelmében helyi kezdeményezés keretében lenne mód a megyehatár, illetve Budapest közigazgatási határának megváltoztatására. Ebben a kérdésben tehát az Országgyűlés jogosult dönteni. Az önkormányzat véleménynyilvánító népszavazást ki írhat, és ennek eredményéről értesítheti az Országgyűlést.
A panaszosok ügyében a vizsgálati jelentést az érintett önkormányzatokon túlmenően megküldöm az Országgyűlés Elnökének, Budapest II. kerület és Nagykovácsi község országgyűlési képviselőjének, és a Belügyminiszternek.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 20. § (1) bekezdése alapján a panaszosok ügyében a fenti megállapításokon túlmenően - a feltárt alkotmányos jogok sérelmének közvetlen veszélyére tekintettel - a Fővárosi és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőitől annak vizsgálatát kérem, hogy a 2001-ben végrehajtott lakcímrendezés miként tette lehetővé, hogy az érintett panaszosok pl. 1971; 1984; 1993; de akár 1996. évekre visszamenőleg lettek nagykovácsi lakosok. Kérem a hivatalvezetőket, hogy az ügyben hozott valamennyi lakcímrendezési határozatot szíveskedjenek felülvizsgálni.
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől azt kérem, hogy nyújtson segítséget a Nagykovácsi Önkormányzat Képviselő-testületének a 2002. 05. 29-én a vizsgálat tárgyában felvett jegyzőkönyvi részlet megküldésében, és azt a panasszal összefüggésben értékelje olyan szempontból, hogy az elutasításon kívül a Képviselő-testületnek volt-e más döntési lehetősége a jelentős számú állampolgárt érintő ügyben.
Kérem a Fővárosi és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőit, hogy az ajánlással kapcsolatos álláspontjukról és a megtett intézkedésükről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2002. október 22.
Takács Albert sk.