OBH 5347/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása

A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy Kistarcsa Község Önkormányzata nem gondoskodik a megfelelő vízelvezetésről, és nem intézkedik a szabálytalanul feltöltött árok megfelelő helyreállításáról. 
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, és a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás

A panaszos azt sérelmezte, hogy lakóháza előtt húzódó árok egy részét szomszédja a gépkocsi ki- és behajtás érdekében feltöltötte, de nem gondoskodott a megfelelő áteresz kiképzéséről, melynek következtében az ő ingatlana előtt a víz felgyűlik. A panaszos rendszeresen helyreállítja az árok beomlását, azonban az áteresz hiányát nem tudja megszüntetni. Panaszát bejelentette az önkormányzatnak, melynek alapján számára érthetetlen módon 2000,- Ft illeték leróvására kötelezték, melyet be is fizetett. Panaszos ezt nem tudja elfogadni, mivel álláspontja szerint a vízelvezető-árok helyrehozatala nem az ő kötelessége, hanem az önkormányzaté, és azt sem, hogy mindezért eljárási illetéket kell fizetnie.
Megkeresésemre az önkormányzat közölte, hogy a panasz tárgyát képező utca csapadék-szikkasztó árkairól az önkormányzatnak nincs nyilvántartása, így nem tudják megállapítani, hogy előzőleg hol voltak a szikkasztóárok szakaszok. A csapadékelvezető árokrendszer építése vízjogi létesítési engedélyköteles tevékenység, és az érintett területről a csapadékvíz-befogadóba történő bevezetéséig az elfolyási lehetőséget biztosítani kell. A csapadékvíz-elvezetést szakaszosan kialakítani nem lehetséges, mivel a víz ilyen jellegű továbbvezetése a lakóingatlanok elöntéséhez vezethet. Az önkormányzat nem tudta bizonyítani a szikkasztóárok feltöltését,  de mindezek ellenére a Községgondnokság munkásai a helyszínen megjelentek, azzal a céllal, hogy az árkot megépítsék. Sajnálatosan ez meghiúsult, mivel a környező ingatlanok tulajdonosai tiltakoztak. Az önkormányzat megállapította, hogy a szikkasztóárok hiánya az ingatlanok csapadékvízzel történő elöntését nem veszélyezteti.

Az ügy jogszabályi háttere

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
A települési önkormányzat feladata, hatásköre, szervei
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése. 
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. 
(5) A települési önkormányzat a feladatai körében támogatja a lakosság önszerveződő közösségeinek a tevékenységét, együttműködik e közösségekkel. A képviselő-testület a szervezeti és működési szabályzatában határozza meg, mely önszerveződő közösségek képviselőit illeti meg tevékenységi körében tanácskozási jog a képviselő-testület és bizottsága ülésein.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról 
4. § (1) A helyi önkormányzati feladatok:
a) a helyi vízi közüzemi tevékenység fejlesztésére vonatkozó - az országos koncepcióval összehangolt - koncepció kialakítása és végrehajtásának megszervezése;
b) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása;
c) a természetes vizek fürdésre alkalmas partszakaszainak és azzal összefüggő vízfelületének kijelölése;
d) a helyi víziközművek működtetése, a koncessziós pályázat kiírása, elbírálása és a koncessziós szerződés megkötése;
e) a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése;
f) a helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés;

2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről 
Hatályos 1997. december 31-éig
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
81. § (1) Minden keletkező szennyvizet és az építési telken, építési területen belül el nem szivárogtatható csapadékvizet közcsatornába kell elvezetni, illetőleg közcsatorna hiányában a vízügyi hatósági előírásoknak megfelelően kell kezelni, tárolni és elhelyezni.

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről 
Hatályos 1998. január 1-től
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
47. § (1) Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet.
(5) Szennyvíz csak zártszelvényű csatornában vezethető. Csapadékvíz, talajvíz és kiemelt bányavíz - a vonatkozó hatósági előírások megtartásával - nyílt árokban is vezethető.
(8) A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.
(9) A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha ez a telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyezteti.
(10) A telekről csapadékvizet a közterületi nyílt vízelvezető árokba csak zártszelvényű vezetékben és az utcai járdaszint alatt szabad kivezetni. Amennyiben a vízelvezető árok a közút tartozéka, úgy abba a környezetéből - a telkekről - csapadékvíz bevezetése csak az út kezelőjének hozzájárulásával történhet.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A belvíz és csapadékvíz elvezetés hiányosságaival kapcsolatos panaszok ügyében több településről érkezett panasz. A korábbi állampolgári jogok országgyűlési biztosa az OBH 2852/1999. számú jelentésében az Országos Vízügyi Főigazgatóság vezetőjét felkérte mind az egyedi ügyek, mind annak országos vizsgálatára, hogy az országos vízügyi felügyelet a feladatellátását hogyan ellenőrzi, illetve annak elmaradása esetén milyen intézkedéseket tesz, illetőleg tehet. Az országos képet adó jelentésben az országgyűlési biztos ajánlást tett az érintett települési önkormányzatoknak és a regionális vízügyi igazgatóságoknak, illetve a feltárt visszásságok megoldása érdekében a miniszterelnökhöz fordult.

A Miniszterelnöki Hivatal válaszában közölte, hogy a vizsgálat által feltárt visszásságok ténylegesen kezelendők, valamint több tárca felelősségi kompetenciájába tartoznak, ezért a jelentést megküldték az illetékes tárcáknak azzal, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket. Tekintettel arra, hogy a feladatok kellő koordinációt kívánnak felkérte a KöViM közigazgatási államtitkárát, hogy bizottsági vagy más formában alakítsa ki a szükséges együttműködést. A bizottság munkájában az országgyűlési biztos megbízottja  is részt vesz. Az Országos Vízügyi Főigazgatóság - egyetértve a jelentésben foglaltakkal -  arra az álláspontra helyezkedett, hogy a különböző támogatási rendszereken belül a települési vízrendezési feladatok kapjanak elsőbbséget, és ehhez biztosítani kell a megfelelő mértékű támogatásokat. 
Az említett jelentésben az Országos Vízügyi Főigazgatóság vizsgálatának felhasználásával az országgyűlési biztos rámutatott, hogy a vízgazdálkodási feladatokat az önkormányzatok megalakulása előtt sem látta el kielégítően az állam (és a tanácsok). Az amúgy sem kellő mértékben kiépített, a belterületi vízrendezéshez és csapadékvíz elvezetéshez szükséges létesítmények leromlása következett be az elmaradt karbantartások miatt. (E létesítmények szinten tartásán kívül a fejlesztésük is elmaradt.) Az építési fegyelem lazulása, az elmaradt hatósági intézkedések következtében több helyen visszafordíthatatlan - vagy csak nagy összegű közpénzek ráfordításával visszafordítható - műszaki állapotok alakultak ki.
A vizsgálatból az is megállapítható volt, hogy az elmaradt karbantartások (és fejlesztések) a szabálytalanul megszüntetett elvezető, befogadó művek hiánya a rendkívüli, csapadékos időjárás következményeit felerősíti.
A korábbi vizsgálat - több alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság mellett - azt is megállapította, hogy az érintett állampolgároknak az Alkotmány 13. §-ban biztosított tulajdonhoz való joga is sérül.  Megszüntetésükhöz azonban az állam és az önkormányzatok több, összehangolt intézkedése szükséges.
Kistarcsa Község Önkormányzatát érintő vizsgálatomban, az OBH 2852/1999. számú jelentéssel egybehangzóan rámutattam, hogy 1990-től az önkormányzati törvény az önkormányzatok feladataként határozza meg a vízrendezést és csapadékvíz-elvezetést, a csatornázást.
A vízgazdálkodási törvény ugyancsak az önkormányzatok feladatai között említi a csapadékvíz-elvezetést, a helyi vízrendezés és vízkárelhárítást. Erre vonatkozóan további szabályozást ad a korábban hatályos Országos Építésügyi Szabályzat és a jelenleg hatályos építési követelményekről szóló kormányrendelet.
Az önkormányzat e feladatának nem tett eleget, mivel az  egyes területek, és konkrétan a panasz tárgyát képező terület vízelvezető rendszerének szakmai felülvizsgálatáról az önkormányzat nem gondoskodott, tekintve, hogy a helyreállítást csak megkísérelte, de az időnként felgyülemlő csapadékvíz szakszerű elvezetéséről nem gondoskodott. 
Az Alkotmány biztosítja a tulajdonhoz való jogot, a tulajdon védelmét. Jelen esetben nincs olyan értékelhető körülmény és konkuráló alkotmányos jog, amely ezt a jogot korlátozhatja.
Az Alkotmánybíróság a 29/1995. (V. 15.) AB határozatában, illetve korábban több határozatában - elvi éllel - fejtette ki, hogy a tulajdonjog alkotmányos alapjog, melyet ugyan törvényben korlátozni lehet, de - az Alkotmány 8. § (2) bekezdése szerint - az alapvető jog lényeges tartalma még törvény által sem korlátozható. A korlátozás nem alkotmányellenes akkor, ha elkerülhetetlen, vagy ha arra kényszerítő ok szolgáltat alapot, s a korlátozás súlya a korlátozással elérni kívánt céllal arányban van [7/1991. (II. 28.) AB, ABH 1991. 26., 11/1993. (II. 27.) AB, ABH 1993. 110.].

Nem fogadható el az önkormányzat műszaki ügyintézőjének azon álláspontja, melyben a csapadékvíz-elvezetést azért nem tartja szükségesnek, mert az érintett területen a szikkasztóárok hiánya a csapadék elszivárgását "csak csekély mértékben" korlátozza. Ez az álláspont nem helytálló, mivel az időjárási viszonyok kiszámíthatatlanok.   
A vízrendezés és a csapadékvíz-elvezetés megoldatlansága, a panaszos ingatlanának időnkénti vízzel való elöntésének veszélye, az Alkotmányban garantált tulajdonhoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszás helyzetet teremtett. A tisztességes eljáráshoz való jogot érinti az is, hogy a panaszos bejelentését követően az önkormányzat nem hivatalból intézkedett, hanem eljárási illeték leróvására kötelezte a panaszost, és csak ennek teljesítése után tett eredménytelen intézkedést. Álláspontom szerint a szikkasztóárok, illetve átereszének hiánya miatt a panaszos ingatlana - az időjárástól függően - időről-időre veszélybe kerül.
 
Kezdeményezés

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Kistarcsa Község Önkormányzatának képviseletében eljáró polgármestert, hogy az önkormányzat, illetve a képviselő-testület feladatkörében intézkedjen a vízelvezető rendszer kiépítéséről. 

A j á n l á s

Az  Obtv. 20. § (1) bekezdés alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét annak megvizsgálására, hogy a panaszos  közérdekű bejelentése miért illetékköteles, arra figyelemmel, hogy a panaszos olyan tényről tájékoztatta az önkormányzatot, melynek elvégzése önkormányzati feladat. Kérem, hogy  a vizsgálat eredményét követően a szükséges intézkedéseket tegye meg.    

Felkérem Kistarcsa Község Önkormányzatának képviseletében eljáró polgármestert, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a kezdeményezéssel és ajánlással kapcsolatos álláspontjukról, és a megtett intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2002. február "   "

Lenkovics Barnabás