OBH 5230/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György
Az eljárás megindítása:
	A kerepes-szilasligeti panaszosok a Forma 1. Magyar Nagydíj megrendezésekor felállított sörsátrakból kihallatszó zene mértékét sérelmezték, amely rendkívül zavarja nyugalmukat és éjszakai pihenésüket. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Eljárásom során tájékoztatást kértem Mogyoród Község Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjétől, valamint Gödöllő Rendőrkapitányától a panasszal kapcsolatos álláspontjukról, valamint megtett intézkedéseikről.
A megállapított tényállás:
	2000. október 4-én több szilasligeti lakos bejelentést tett Kerepes polgármesterének. Előadták, hogy 2000. augusztus 9-től - 14-én hajnalig a Mogyoródhoz tartozó, de a lakóházaiktól 30-50 méterre eső szőlős területen 0-24 óráig működő sörsátrakból kiáramló zenét kellett hallgatniuk öt éjszakán keresztül. Kijelentették, hogy nem az ún. Vigalmi negyed teljes megszüntetését kívánják elérni, csak annyit, hogy zajvédő falat építsenek ki erre az időszakra a szőlős terület kerítése és a házak közé, valamint éjjel 11 óra után csökkentsék a hangerőt.
	2000. december 19-én mogyoród község polgármesteri hivatalának igazgatási irodavezetője tájékoztatta a panaszosok képviselőjét, hogy a következő évi rendezvénynél felhívják a vállalkozók figyelmét a mérsékelt hangerővel működő zeneszolgáltatásra és arra, hogy a zene ne zavarja az ott lakók éjszakai nyugalmát. Emellett csendháborítás miatt szabálysértési eljárás kezdeményezését helyezte kilátásba.
	Az ÁNTSZ Pest Megyei Intézete arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy a zenés műsorszolgáltatásból eredő panaszok a területileg illetékes polgármesteri hivatal jegyzőjéhez tartoznak.
	Mogyoród község jegyzője 2001. augusztus 8-án felhívta a terület tulajdonosának figyelmét, hogy a 2001. évi Forma 1. verseny ideje alatt a zeneszolgáltatást olyan mértékben biztosítsa, hogy az a lakosság nyugalmát ne sértse. Kérte, hogy a bérlőit erről tájékoztassa.
	2001. augusztus 17-én, telefaxon újabb lakossági bejelentés érkezett a polgármesteri hivatalba. Ekkor a mogyoródi jegyző - a kiszabható alacsony szabálysértési bírság miatt - a rendőrség eljárását és intézkedését kérte. A gödöllői rendőrkapitány arról számolt be, hogy a kistarcsai rendőrőrs a csendháborítással kapcsolatban bejelentést nem kapott.
	2001. augusztus 21-én Kerepes község polgármesteri hivatalának igazgatási osztályvezetője illetékességének hiányáról tájékoztatta a panaszost, arra hivatkozva, hogy a sörsátrakat minden évben Mogyoród közigazgatási területén állítják fel.
	A FONOR Környezetvédelmi és Munkavédelmi Kft. a mogyoródi önkormányzat megrendelésére 2002. augusztus 17-én 22.00-01.00 között zajterhelés megállapítására irányuló vizsgálatot végzett a Szilasliget, József Attila úttól a Hungaroring A, B, C szektorával párhuzamosan vezető út mentén a Víztoronynál lévő vigalmi negyedig terjedő szakaszon, a kitelepült vendéglátó-ipari egységek közelében. Ezen az útvonalon 5 kihelyezett vendéglátó-ipari egységnél és egy lakóház előtt végeztek vizsgálatokat, összesen nyolc mérőponton. A vendéglátó-ipari egységeknél a jellemző zajforrás a gépi zeneszolgáltatás, egy helyen vegyes gépi-, illetve élőzene jelentette a zajforrást.
Az ügy jogszabályi háttere
•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve, ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
•	1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről
85. § (1) e) A települési önkormányzat képviselő-testületének feladat- és hatáskörébe tartozik a helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályok megállapítása.
•	12/1983. (V.12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
27. § A helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályokat a népjóléti miniszter által a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben meghatározott keretek között az önkormányzat állapítja meg.
•	4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről
17. § (4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
(5) A (4) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
18. § (1) A jegyző a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése, vagy a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el."
(2) Ha a zajterhelési határérték mérési eredménye a külön jogszabály szerint megengedett határérték túllépését állapítja meg, vagy a hangszigetelési követelmény nem teljesül, a zajszintmérési eljárás költsége a kereskedőt terheli.
(3) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárva tartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
•	218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
6. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, tömegközlekedési eszközön, továbbá természeti és védett természeti területen indokolatlanul és a megengedettnél nagyobb zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát, illetőleg a természeti vagy a védett természeti értéket zavarja, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés elkövetőjével szemben a rendőrség, továbbá a helyi önkormányzat képviselő-testülete hivatalának erre felhatalmazott ügyintézője, a közterület-felügyelő, a természeti és védett természeti területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett területen az önkormányzati természetvédelmi őr helyszíni bírságot szabhat ki.
•	8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
1. § (1) Az üzemi telephelytől, berendezéstől, technológiától, valamint kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől és egyéb helyhez kötött külső zajforrástól származó zaj terhelési határértékeit a zajtól védendő területeken az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) Alkalmi kulturális, szórakoztató, vendéglátó, sport-, reklámcélú, közösségi, továbbá minden hangosítást igénylő rendezvénytől származó zajterhelésre a környezetvédelmi hatóság - az üzemeltetőnek, illetve a rendezvény szervezőjének szakértői véleménnyel alátámasztott kérelmére - meghatározott időtartamra az 1. számú melléklet szerinti zajterhelési határértékekhez képest eseti túllépést engedélyezhet, amelynek mértéke legfeljebb 10 dB lehet.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 4/1984. (I. 23.) EüM rendelet.
1. számú melléklet a 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelethez
Üzemi létesítményektől származó zaj terhelési határértékei zajtól védendő területeken
2. Lakóterület (kisvárosias, kertvárosias, falusias, telepszerű beépítésű) nappal: 50 dB, éjjel: 40 dB
•	Mogyoród Község Önkormányzatának 15/2000. (VII.13.) Ör. sz. rendelete a Forma 1. Magyar Nagydíj és a Hungaroringen rendezendő egyéb versenyek idején jelentkező idegenforgalmi, vendéglátási feladatok ellátásáról
3. (1) Mogyoród Község Önkormányzata közigazgatási területén ideiglenes jelleggel kiskereskedelmi és vendéglátó tevékenységet folytatók, továbbá kempingszolgáltatást végzők részére kérelemre kitelepülési engedélyt ad ki.
5. § (1) Szabadtéri rendezvények tekintetében a Község területén alkalmazható hangosító berendezések zajterhelési határértékét a 4/1984. (I.23.) EüM rendelet 1. számú melléklete határozza meg. A zajterhelési érték túllépése nem engedélyezhető.
Zenés szórakozóhelyek - beleértve a kitelepült vállalkozókat is - környezetében a megengedett zajterhelési határérték maximum 50 dB lehet.
(2) A határérték túllépését a jegyző - kérelemre - meghatározott időre, indokolt esetben engedélyezheti.
(3) Mogyoród közigazgatási területén a bármilyen technikai eszközzel biztosított hangszórás, hangszolgáltatás reggel 6.00 órától éjjel 02.00 óráig végezhető.
(4) Egyedi esetekben a hangszórás, hangszolgáltatás időtartamának túllépése alól - kérelemre - méltányossági alapon a jegyző ad felmentést.
6. § (1) A kitelepülési tevékenységet és kempingszolgáltatást, illetőleg az ezek keretein belül megvalósuló hangszórást, hangszolgáltatást a polgármester határozatban engedélyezi.
(3) Mogyoród Község Önkormányzata a kitelepülési engedélyek gyors és hatékony kiadása érdekében egységcsomagot készített. Az egységcsomag az alábbi iratokat tartalmazza:
- a kérelem beadásához szükséges tájékoztató és formanyomtatványok,
- az engedélyt kérelmező tevékenységének szabályszerű végzéséhez szükséges szakhatóságok címei, telefonszámai,
- a szakhatóságok engedély kiadásához szükséges előírásai,
- ideiglenes tevékenység után fizetendő, iparűzési adó befizetéséhez szükséges készpénz-átutalási megbízásról szóló feladóvevény.
(4) Az egységcsomag a Polgármesteri Hivatal Igazgatási és Információs Irodájában vásárolható meg 1 500 Ft-os áron, vagy letölthető az Önkormányzat hivatalos honlapjáról (www.mogyorod.hu).
(5) Mogyoród Község Önkormányzatának Polgármestere az engedély kiadását határozatában indokolással megtagadhatja, mely ellen fellebbezést az Önkormányzat Képviselő-testületéhez címezve a polgármesterhez lehet benyújtani.
(7) Hangszórás és hangszolgáltatás hangerejének és időtartam túllépésének engedélyezése esetén az 5. § rendelkezései szerint kell eljárni.
7. § (1) A Polgármesteri Hivatal köztisztviselői, valamint a Hivatal által megbízott közterület felügyelő a Hungaroring és a Hungaroringen rendezendő egyéb versenyek ideje alatt a helyszínen ellenőrzik az engedélyek meglétét, a szabályszerű működést, illetve a helyi iparűzési adó befizetésének tényét.
(2) Engedély nélküli kitelepülés, illetőleg ezek keretein belül megvalósuló hangszórás, hangszolgáltatás esetén a Hivatal munkatársai jogosultak a helyi iparűzési adót a helyszínen beszedni, továbbá a szabálysértőt a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 135. §-a értelmében ellenőrzésenként legfeljebb 10 000 Ft. helyszíni bírság megfizetésére kötelezni.
(3) Az engedély nélküli kitelepülőkkel, hangszórást és hangszolgáltatást végzőkkel szemben a szabálysértésekről szóló törvény 16. és 17. §-ai alapján a jegyző jogosult szabálysértési eljárást kezdeményezni, ennek keretében, pedig legfeljebb 30 000 Ft. adók módjára behajtható bírság megfizetésére kötelezni.
(4) A tevékenységét az engedélytől eltérő módon gyakorló vállalkozót a Hivatal munkatársai kötelezik jogellenes tevékenységének megszüntetésére, ellenkező esetben az Áe. 82. § (1) c) pontja szerint végrehajtási eljárást kezdeményezhetnek, melynek eredményeként adók módjára behajtható, maximum 100 000 Ft. bírság szabható ki.
(5) Aki engedély nélkül vagy az engedélyben foglaltaktól eltérő módon végzi tevékenységét, a következő évben nem kaphat kitelepülési engedélyt.
Az érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
A vizsgálat megállapításai:
	A beadványt aláíró panaszosok Kerepes-Szilasligeten laknak, amely szomszédos a már Mogyoród közigazgatási területéhez tartozó, a Forma 1. versenyek ideje alatt a panasz alapjául szolgáló sörsátrak elhelyezésére szolgáló területtel. A panaszosok azt sérelmezik, hogy a lakóházaik közelében felállított, 0-24 óráig működő sörsátrakban óriási hangerővel szól a zene.
	A Forma 1. Magyar Nagydíjat minden évben, augusztus hónapban rendezik Mogyoródon a Hungaroringen. A három napos eseményt (péntektől vasárnapig) óriási érdeklődés kíséri mind belföldön, mind külföldön. A Magyarországra látogató külföldi szurkolók többsége rendszerint már a verseny első napja előtt Mogyoródra (és környékére) érkezik, ezért a rendezvénnyel együtt járó zavaró hatások a verseny tényleges időtartamánál hosszabb ideig, négy-öt napig is jelentkezhetnek.
A rendezvény helyszínén kereskedelmi-vendéglátóipari tevékenység folytatásához ún. kitelepülési engedély iránti kérelmet kell benyújtani; az engedély kiadásáról a polgármester határoz. Az önkormányzat a gyorsabb és hatékonyabb ügyintézés érdekében egységcsomagot készített, amely a kitelepüléssel összefüggő alapvető információkat tartalmazza. A csomagban helyet kapott a polgármesteri hivatal általános tájékoztatója is, amely az önkormányzati rendelet legfontosabb pontjait foglalja össze, többek között a zajvédelmi szabályozást és a rendelet megszegésének következményeit is.
•	A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló, 2002. április 21-től hatályos 8/2002. (III. 22.) KöM-EüM együttes rendelet értelmében kisvárosias, kertvárosias jellegű lakóterület esetén éjjel 40 dB a környezeti zajterhelés megengedett értéke.
A Hungaroring mellé kitelepülő vendéglátó egységek környezeti zajterheléséről készült jegyzőkönyv a vizsgálati eredményeket összegezve az alábbi megállapításokat tartalmazza:
- A vizsgálatok során kiválasztották az útszakasz szilasligeti, illetve a Mogyoród felöli végénél található vendéglátóhelyek közül a meghatározó zajhatásúakat. Ezek zajhatása az egész vizsgált területre jellemzően meghatározó.
•	A vizsgált vendéglátóhelyek mindegyikénél jelentősen meghaladta a zajterhelés mértéke a megengedett szintet.
•	A vizsgált vendéglátóhelyek előtt mért értékekből számítva szabad téri terjedési viszonyokat feltételezve a vizsgált vendéglátóhelytől kb. 100 méterre teljesül az 50 dB előírás.
•	A fentieket alátámasztja a József Attila u-i lakóház előtt mért érték, amely a vonatkozó rendelet által éjszakai időszakra meghatározott határértéket 28 dB-lel lépi túl.
A konkrét mérési eredmények az alábbiak: 80 dB, 89 dB, 105 dB, 83 dB, 88 dB, 92 dB, 83 dB (sörsátrak előtt, illetve közepén). A vizsgálattal érintett lakóház előtt a mért érték 68 dB.
A helyi rendelet alapján zenés szórakozóhelyek - beleértve a kitelepült vállalkozókat is - környezetében a megengedett zajterhelési határérték 50 dB. A mérési eredményeket alapul véve a túllépés mértéke 30 - 55 dB, míg a lakóháznál mért érték a KöM-EüM együttes rendelet szerint irányadó határértéket 28 dB-lel lépte túl.
	Az önkormányzati rendelet megszegésének következménye a bírság. A néhány tízezer forintos kiszabható bírságok minden bizonnyal csekély visszatartó erővel bírnak. A rendelet kimondja azt is, hogy aki engedély nélkül vagy az engedélyben foglaltaktól eltérő módon végzi tevékenységét, a következő évben nem kaphat kitelepülési engedélyt. A következő évre vonatkozó, a kitelepülési engedély kiadásának megtagadásával járó - és ezzel a tevékenység gyakorlását kizáró - következmény kilátásba helyezése lényegesen súlyosabb szankció. A polgármesteri hivatalnak az egységcsomaghoz tartozó tájékoztatója ismerteti ezt a lehetséges következményt, csakúgy, mint a rendelet szerint irányadó 50 dB határértéket. Információim szerint a kitelepülési engedélyek szintén tartalmazzák ezt a határértéket.
	Egy korábban vizsgált ügyben (OBH 6285/1996.) a panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert az óbudai Hajógyári szigeten évente megrendezett - általában egy hétig tartó - zenei rendezvénysorozat jelentősen zavarja a környék lakóinak nyugalmát, lehetetlenné teszi éjszakai pihenésüket. A fesztiválon az éjszakai órákban különböző pop- és rock-zenekarok adnak műsort. A korábbi országgyűlési biztos jelentésében kifejtette, hogy a fővárosi önkormányzatnak, mint a terület tulajdonosának a tulajdonhoz való joga nem korlátlan, a tulajdonosnak joga gyakorlása során tekintettel kell lennie mások jogaira, jogos érdekeire. A tulajdonhoz való jog, mint alapjog korlátozása alkotmányos, ha másik jog védelme vagy érvényesülése, illetve egyéb alkotmányos cél más módon nem érhető el, és a korlátozás arányban áll az elérni kívánt cél fontosságával. Az országgyűlési biztos ajánlással élt; felkérte Budapest Főváros Főpolgármesterét, hogy vizsgálja meg a "diáksziget" néven ismert rendezvénysorozat helyszínének lakott területtől távol eső helyre történő áthelyezésének lehetőségét, vagy a rendezvények időtartamát és műsoridejét olyan mértékűre korlátozzák, amely a lakosság éjszakai pihenését nem zavarja, és nem sérti az ott élők egészséges környezethez, illetve a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogát.
	Az ún. Vígalmi negyed területe egy magánszemély tulajdonában van. A lakosság nem a megszüntetését, hanem a kulturáltabb éjszakai működését szorgalmazza. Kétségtelen, hogy a zavarás évente néhány napig tart, továbbá jelentős bevétellel jár, azonban ez nem jelentheti, hogy az üzemeltetők a hatályos jogszabályokat, valamint a lakók jogait teljes mértékben figyelmen kívül hagyják. A mérési eredmények mindenképpen alátámasztják ezt a megállapítást.
	Az 1993. évi LIX. törvény 25. § (1) bekezdése kimondja, hogy, ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását.
	Az Alkotmánybíróság a 28/1994. (V.20.) AB határozatában kifejtette, hogy a környezethez való jog érvényesítése a védelem elért szintjének fenntartásán belül azt is megkívánja, hogy az állam a preventív védelmi szabályoktól ne lépjen vissza a szankciókkal biztosított védelem felé. Az Alkotmánybíróság rámutatott, hogy a tilalmak és szankciók szigorítása nem elegendő.
A sérelmezett időtartam viszonylagos rövidsége miatt az utólagos hatósági fellépés helyett megelőző jellegű intézkedéseket tartok szükségesnek. Utólag szankcionálni valamely tevékenységet kevésbé célravezető, mint az engedély megadásakor szabályozni azt. A szankcionálás helyett tehát a megelőzésére kell törekedni.
	A kereskedők érdekei, és vállalkozáshoz való joguk mellett figyelemmel kell lenni a lakosság alkotmányos jogaira is. Ez annyit jelent, hogy a vállalkozáshoz való jog biztosítása mellett egyidejűleg és megfelelően törekedni kell a tulajdonhoz, az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogok védelmére is. Ennek érvényesüléséhez, élve az 1993. évi LIX. törvény 25. §-ában kapott felhatalmazással, a helyi szabályozás módosítását (kiegészítését) javasolom.
Az ilyen mértékű zeneszolgáltatás túl azon, hogy rendkívül zavaró, sérti a 15/2000. (VII.13.) Ör. sz. rendelet előírásait is.
	A képviselő-testületek az 1990. évi LXV. törvény 16. § (1) bekezdése, az 1991. évi XX. törvény 85. § (1) bekezdésének e) pontja, valamint a 12/1983. (V.12.) MT rendelet 27. §-a alapján jogosultak helyi zajvédelmi szabályok alkotására. Információim szerint a mogyoródi képviselő-testület nem alkotott önálló rendeletet a zaj elleni védelem helyi szabályozásáról, ezért javaslatom a 15/2000. (VII.13.) Ör. sz. rendelet kiegészítésére irányul.
A lakosság alkotmányos jogainak védelme érdekében az 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján javasolom a képviselő-testületnek, hogy amennyiben a kitelepülési engedélyt kérő zenés szórakozóhelyet kíván működtetni, kérelméhez csatolnia kelljen egy zajvédelmi (akusztikai) szakértő által készített tervet/szakvéleményt a zajterhelési, illetőleg a zajkibocsátási határértékek teljesüléséről, vagyis egy olyan zajvédelmi dokumentációt, amely igazolja, hogy a tevékenység során keletkező zaj nem lépi túl a megengedett határértéket. A zajvédelmi/akusztikai követelmények teljesülését az engedélyezés, bejelentés feltételévé kell tenni. Amennyiben a követelmények teljesülése nem bizonyított, vagy nem biztosított, az engedélyt nem szabad kiadni. Természetesen az engedélyezés során figyelembe kell venni az érintett területen levő más hangosító berendezés zajkibocsátásait is azzal, hogy azok együttes zajkibocsátása sem haladhatja meg a megengedett határértékeket. Ezek a követelmények nem csak a kitelepülési engedélyezési eljárásban, vendéglátó-ipari egységekkel összefüggésben, hanem más zajforrások esetén is alkalmazhatók, ezért amennyiben a képviselő-testület megalkotja a zaj- és rezgésvédelem helyi szabályait, ezek általános előírásként is megfogalmazhatók.
Budapest, 2002. október 17.
Lenkovics Barnabás