OBH 5216/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azt sérelmezte, hogy lakóháza mellett 20 éve működik egy kovácsműhely, amelynek üzemelése által okozott zaj és rezgés a környék lakóit évek óta zavarja. A panaszos kifogásolja azt is, hogy több ízben fordult az illetékes hatóságokhoz, a bejelentései eredménytelenek maradtak, így problémája jelenleg is fennáll. Kifogásolta továbbá azt is, hogy az időközben a jogszabály-módosítás miatt megindult telepengedélyezési eljárás felfüggesztéséről nem kapott értesítést.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján a tulajdonhoz fűződő és a jogorvoslathoz való alkotmányos joggal  összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.
	Eljárásom során  tájékoztatást kértem a X. kerületi jegyzőtől, valamint megkértem az előzményi iratokat.

Megállapított tényállás:
	A panaszolt kovácsműhely 1978. óta üzemel a jelenlegi telephelyen, engedéllyel. A működéssel kapcsolatos első panasz  1982-ben érkezett a hatósághoz, amikor is a kisiparost felkérte a hatóság a zajhatárérték megtartására. A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy évekig nem volt probléma a műhely üzemelésével, a legközelebbi bejelentés 1989-ben történt. A hivatalos zajszintmérés megállapította, hogy a kovácsműhely környezete ipari terület, lakóépületekkel és intézményekkel vegyes, továbbá, hogy a kovácsműhely zajkibocsátása meghaladja az előírt határértéket. A hatóság ezért  1990-ben zajterhelési határértéket állapított meg. A műhely telepengedélyének megújításakor a panaszos bizonyos gépek (légkalapács, présgép, excender) meghatározott helyre telepítése mellett (mint feltétel mellett) az új engedély megadása ellen (erre azért volt szükség, mert a műhely bővült) nem emelt kifogást. A vállalkozó 1999-ben engedély nélkül további (vasanyagtároló) építményt létesített, amelyre 5 évre szóló, ideiglenes fennmaradási engedélyt kapott. A vállalkozó az új jogszabály előírásai miatt  benyújtott kérelmére a jegyző megindította a telepengedélyezési eljárást, amelyet a szükséges környezetvédelmi hatósági állásfoglalás megadásáig felfüggesztett.

Érintett alkotmányos jogok:
1949. évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja  a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
 2. § (1) bekezdés A Magyar köztársa  független, demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok:                     
1957. évi IV. törvény   az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
20. § Jogszabály elrendelheti, hogy a határozat meghozatala előtt más közigazgatási szerv (a továbbiakban: szakhatóság) előzetes hozzájárulását kell beszerezni. A szakhatóságot - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az ügyben érdemi döntésre jogosult közigazgatási szerv keresi meg.
21. § (1) A szakhatóság a megkeresést - ha jogszabály másként nem rendelkezik - tizenöt napon belül köteles teljesíteni. A teljesítésre megfelelő határnap is megállapítható.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendők, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(2) A felfüggesztés tartama az elintézési határidőkbe (15. §) nem számít be.
(3) A felfüggesztést elrendelő határozat ellen fellebbezésnek van helye.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban - jogszabályban meghatározott esetben - a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.

1995. évi LIII. törvény a környezetvédelem általános szabályairól  (a továbbiakban: Kvt.)
92. § (2) A környezetvédelmi hatóság más hatóság eljárásában szakhatósági állásfoglalását a kérelem vagy megkeresés beérkezését követő harminc napon belül köteles megadni.

80/1999. (VI.11.) Korm. rendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezési rendjéről (továbbiakban: Korm. rendelet)
2. § (1) A rendelet mellékletében meghatározott tevékenységeket telepen vagy építményben, építményrészben, mint önálló rendeltetési egységben (a továbbiakban együtt: telep) csak telepengedély alapján lehet megkezdeni, vagy folytatni (a továbbiakban: telepengedély).
(2) A telepengedélyt az ipari, szolgáltató tevékenység végzésére, valamint a környezetre és az egészségre veszélyes anyagok és készítmények raktározására használt telepre a tevékenység folytatója kérelmezi.
3. § (1) A telepengedélyt a telep fekvése szerint illetékes települési önkormányzat (fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kell kérni.
(2) Új telep létesítése, vagy a telepengedéllyel rendelkező telepen folytatott tevékenységi kör bővítése, megváltoztatása vagy módosítása esetén az új telep használatba vételét (építési tevékenység végzése esetén a használatbavételi engedélyezési eljárást követően), illetve a tevékenységi kör bővítésével, megváltoztatásával, módosításával járó tevékenység megkezdését megelőzően kell a telepengedélyt kérni.
Jogerős telepengedély nélkül a tevékenységet megkezdeni, folytatni, illetve módosítani nem lehet.
4. § A telepengedély kiadására irányuló kérelemben meg kell jelölni, illetve mellékelni kell
m) a környezetre gyakorolt hatást (talaj, felszíni és felszín alatti vizek, zaj, bűz, füst, tűz- és robbanásveszély, üzemszerű szennyezés kibocsátása stb.) és az esetleges üzemzavar miatt várható környezeti hatások elkerülésének módját,
n) a környezetre veszélyes technológiák alkalmazása esetén a külön jogszabályban meghatározott környezeti kárelhárítási tervet,
5. § (1) Abban az esetben, ha a kérelmező nem rendelkezik korábbi telepengedéllyel, illetve, ha a telepengedélyezési eljárást nem előzte meg építésügyi hatósági engedélyezési eljárás, úgy a jegyző az építésügyi hatóság szakhatósági állásfoglalása alapján a telepengedély kiadására vonatkozó döntése előtt köteles meggyőződni arról, hogy a településrendezési tervben meghatározott övezeti besorolás alapján a kérelemben feltüntetett telepen az adott tevékenység végezhető-e.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben foglalt övezeti besorolás alapján nem kizárt a tevékenység folytatása, úgy a jegyző köteles helyszíni szemlét tartani a telepen, amelyre az engedély kiadását kérik.
A jegyző a helyszíni szemléről értesíti
a) a kérelmezőt,
b) az adott ingatlan és a szomszédos ingatlan tulajdonosait (használóit, kezelőit, társasházak, lakásszövetkezetek esetén azok közös képviselőit),
c) az ÁNTSZ illetékes városi, fővárosi, kerületi intézetét,
d) az illetékes környezetvédelmi szakhatóságot,
e) az első fokú építésügyi szakhatóságot [ha a telep létesítéséhez építési engedély nem szükséges, vagy a működő telephelyen az eredetitől eltérő, a mellékletben felsorolt tevékenységet (is) kívánnak folytatni],
f) az első fokú vízügyi szakhatóságot,
Az első fokú építésügyi szakhatóságot és a vízügyi szakhatóságot csak akkor kell meghívni, ha ezen hatósági jogköröket nem a jegyző gyakorolja.
(3) A jegyző az értesítést - a kérelemben megjelöltek egyidejű megküldésével - a helyszíni szemle megtartása előtt legalább 15 nappal korábban küldi meg.
Az értesítésben a jegyző felhívja a (2) bekezdés b) pontjában foglalt meghívottak figyelmét, hogy távolmaradásuk a szemle megtartását nem akadályozza. Távolmaradás esetén a szemle időpontja előtt a jegyzőhöz írásban beadott észrevételeket a jegyző a szemlén ismerteti.
(4) A (2) bekezdés c)-j) pontjaiban megjelölt szakhatóságok szakhatósági állásfoglalásukat a szemle megállapításairól felvett jegyzőkönyvbe diktálhatják, vagy az azt követő 15 napon belül írásban közölhetik.
(5) A helyszíni szemlén a jegyző jegyzőkönyvben rögzíti a véleményeket és saját megállapításait.
7. § (1) A jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha a szakhatósági hozzájárulások alapján megállapítja, hogy a telep megfelel a munkavégzésre (munkahelyre) vonatkozó előírásoknak, a tevékenység a telep környezetében élők nyugalmát nem zavarja, a dolgozók, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyezteti.
(2) A jegyző a telepengedély megadására vonatkozó határozatáról a kérelmezőn kívül értesíti az eljárásban részt vevő hatóságokat és szervezeteket, valamint az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Felügyelőség területi szervét.
8. § (1) A jegyző a telepengedéllyel kapcsolatban az engedély megadásakor - vagy lakossági bejelentésre indított vizsgálat, illetve a hatósági ellenőrzések megállapításai alapján később is - megfelelő határidő kitűzésével kötelezheti a telepengedély jogosultját meghatározott átalakítások vagy változtatások elvégzésére, illetve intézkedések megtételére.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő negyedik hónap első napján lép hatályba.
(2) Azok, akik e rendelet hatálybalépésekor már működő telepen végzik a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet, kötelesek 2002. december 31. napjáig telepengedélyt kérni.
Melléklet a 80/1999. (VI. 11.) Korm. rendelethez
Telepengedélyhez kötött tevékenységek a TEÁOR alapján, ideértve az ezen tevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatásokat is
TEÁOR
34.20
Gépjármű-karosszéria, pótkocsi gyártása*

34.30
Közúti-járműmotor, -alkatrész gyártása*

85/1997. (V.28.) Korm. rendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről szóló 20/1982. (X.12.) IpM rendelet hatályon kívül helyezéséről (továbbiakban: IpM. rendelet)

47/1998. (X.15.) Főv. Kgy. rendelet a Budapesti Városrendezési és Építési Keretszabályzatról (a továbbiakban: BVKSZ)
42. § (1) A gazdasági területek elsősorban gazdasági célú épületek elhelyezésére szolgálnak.
(2) A gazdasági területeken belül megkülönböztethetők:
a) kereskedelmi, szolgáltató területek, amelyek
aa) munkahelyi (M) kertövezetre,
Infrastruktúra, környezetvédelem
44. § (1) A gazdasági területeken építési telket kialakítani és azokon vagy meglévő telken új épületet elhelyezni csak teljesen közművesített építési telken lehet.
(2) Új ipari létesítmény elhelyezéséhez a KSZT keretein túl előzetes környezetvédelmi hatástanulmány készítése szükséges.
(3) Új ipari létesítmény elhelyezése esetén, ha a technológia igényli, az üzembe helyezéssel egy időben a szennyvizek egyedi előtisztításáról gondoskodni kell.
Meglévő és üzemelő ipari tevékenység esetében, ha a technológia megkívánja az egyedi szennyvíz-előtisztító létesítését, az ágazatilag meghatározott türelmi idővel azt elő kell írni.
M Munkahelyi területek
46. § (1) A keretövezet területe elsősorban:
a) védőtávolságot nem igénylő üzemi jellegű tevékenységhez, raktározáshoz szükséges építmények,
b) egyéb kereskedelmi, szolgáltató és ellátó építmények
elhelyezésére szolgál.
(2) A keretövezet területén a gazdasági területeken megengedett építmények, illetőleg épületek közül a nem jelentős zavaró hatású gazdasági tevékenységi célú épületek, valamint:
a) a kereskedelem építményei,
b) ellátó, szolgáltató építmények,
c) a kutatás, fejlesztés építményei,
d) parkolóházak,
e) üzemanyagtöltő, autómosó építményei
helyezhetők el.
(4) A keretövezetben meglévő és működő ipari termelő tevékenység esetén csak olyan fejlesztés, átalakítás, használati mód változás vagy bővítés engedhető meg, mely a terület környezeti terhelését csökkenti vagy nem növeli.

A vizsgálat megállapításai:
	A rendelkezésre álló iratokból kitűnik, hogy a kérdéses műhelyben 1978. óta folyik ipari tevékenység. A műhely és bővítményei ideiglenes jellegű épületként kaptak, hol építési, hol fennmaradási engedélyt. Legutóbb, 1999. március 11-én kelt határozatával  a jegyző a vasárutárolóra meghatározott ideig, legfeljebb 5 éves időtartamra adott fennmaradási engedélyt. Az építési hatóság az ingatlanon létesített építmények ideiglenes jellegét az építés ideje szerinti 60-as és 72-es építési övezet indokolta, s az engedélyekben a hatóság kiemelte, hogy az ingatlan övezeti felhasználása esetén minden kártalanítás nélkül el kell bontani az építményeket.
A telepengedélyezési eljárásról szóló 20/1982. (X.12.) IpM rendeletet a 85/1997. (V.28.) Kormányrendeletet 1997. július 2-i hatállyal hatályon kívül helyezte. Az országgyűlési biztos általános helyettese a 2250/1995. sz.,  1997. decemberében kelt jelentésében kezdeményezte a szolgáltató és ipari tevékenységre vonatkozó telepengedélyezési eljárás, valamint a szolgáltatást végzők működésének szabályairól jogszabály megalkotását. Az ajánlás meghallgatásra talált. Az 1999. október 11-én hatályba lépő, a telepengedély alapján gyakorolható ipari és szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezési eljárásról szóló Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése értelmében azok, akik a rendelet hatálybalépésekor már működő telepen végzik a rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet, kötelesek a rendelet hatálybalépésétől számított 180 napon belül telepengedélyt kérni. A Korm. rendelet módosítása ezt a határidőt először 2001. június 30. napjáig, majd 2002. december 31. napjáig változtatta meg. Figyelemmel arra, hogy az új jogszabály a telepengedélyt megadó határozatról értesítettek körében nem említi a szomszédot, az országgyűlési biztos megkereste a gazdasági minisztert, adjon magyarázatot arra, hogyan érvényesíthetik saját érdeküket a szomszédok a jegyzői eljárás során. A megkeresés idején hivatalban volt miniszter válaszában rámutatott arra, hogy a Korm. rendelet 7. §-a alapján a szomszédok tulajdonosi joguk zavartalan gyakorlásának biztosítása érdekében "a jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha megállapítja, hogy a tevékenység a telep környeztében élők nyugalmát nem zavarja, egészségét nem veszélyezteti". Tájékoztatta a miniszter az országgyűlési biztost arról is, hogy a "Korm. rendelet 8. § szerinti jegyzői intézkedések kezdeményezői az államigazgatási eljárásban ügyfelek (Áe. 3. § (4) bekezdés), így a jegyző a törvény alapján köteles a megtett intézkedésekről szóló határozatát velük is közölni. A határozat tartalmi kellékeire, a jogorvoslati lehetőségre való felhívásra az Áe. rendelkezései az irányadók." Jelen esetben a panaszos beadvánnyal élt a zajos tevékenység miatt.  Ennek alapján a települési önkormányzat jegyzőjének eljárási kötelezettsége keletkezett. Úgyszintén eljárási kötelezettsége keletkezett a jegyzőnek a vállalkozó kérelme tekintetében is. Az Áe 26. §-a előírja a hatóság részére a tényállás tisztázását határozata meghozatal előtt, majd az Áe. 42. §-ában foglaltak szerint kell döntenie a kérelemben foglaltakról. Bár a jegyző  huzamos ideje nem hozott érdemi határozatot a benyújtott kérelmekre, az eljárás elhúzódása nem az ő hibája. A Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése értelmében a telepengedélyezési eljárásba be kell vonni a környezetvédelmi hatóságot, amely szerv szakhatósági állásfoglalásban adja meg azokat a szakmai, betartandó követelményeket, amelyeket az ipar gyakorlása során meg kell tartani, illetve állásfoglalásában nem járul hozzá a telepengedély kiadásához bizonyos indokolt okok miatt. A jegyző eljárása során megkérte a KDV Környezetvédelmi Felügyelőségtől a szakhatósági állásfoglalását, helyszini szemlét tartott, és beszerezte az építésügyi hatóság nyilatkozatát is a tényállás tisztázása érdekében. A közbenső intézkedések megtétele azt igazolja, hogy a jegyző az Áe. és a Korm. rendelet előírásainak megfelelően járt el. A szakhatósági vélemény beszerzése nem számít más hatóság érdemi döntésének. Ezért a telepengedélyezési eljárás felfüggesztésére nem volt jogalap. Ugyanakkor pontosan a panaszos beadványának kivizsgálása és a jövőben keletkezhető zajpanaszok kiküszöbölése érdekében várja a jegyző a környezetvédelmi hatóság állásfoglalását. Megállapítottam, hogy a telepengedélyezési eljárás elhúzódása a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem okozott. Megállapítottam továbbá azt is, hogy a környezetvédelmi hatóság a szakhatósági állásfoglalását a Kvt. 92. § (2) bekezdésében előírt határidőn (30 napon) belül nem adta meg, bár éppen a panaszosnak a  zajkibocsátással kapcsolatos kifogására folytatott vizsgálata miatt is szükségesnek tartotta zajterhelési mérés elvégzését, sőt, kilátásba helyezte rezgésvédelmi vizsgálat lefolytatását is, a tevékenységhez szükséges gépek által okozott esetleges rezgések miatt. A rendelkezésre álló iratokból kitűnik, hogy a zajszintmérés már elkészült.  Megállapítottam, hogy bár a környezetvédelmi hatóság szintén jelentően túllépte a rávonatkozó ügyintézési határidőt, a konkrét esetben az elhúzódó eljárás a panaszos érdekében történt. Ezért arra a következtetésre jutottam, hogy jelen esetben a környezetvédelmi hatóság eljárása sem okozott visszásságot a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben. Visszásságot okoz azonban álláspontom szerint a Korm. rendelet azzal, hogy a telepengedélyezési eljárás eredményeképpen hozott - és így értelemszerűen az eljárást felfüggesztő - határozatról nem kell értesíteni a szomszédokat. Figyelemmel arra, hogy hivatalomba több, a telepengedélyezési eljárással kapcsolatos beadvány érkezett, amelyek mindegyike a panaszos környezetében üzemelő ipari tevékenység zaját, bűzét, valamint a közigazgatási hatóságoknak a hozzájuk benyújtott panaszok kivizsgálásával kapcsolatos eljárásokat sérelmezték, szükségesnek tartom átfogó vizsgálat megtartását e témában. A hivatkozott Korm. rendelettel kapcsolatos észrevételeimet abban fogom megtenni. Figyelemmel arra, hogy a jegyző az eljárás felfüggesztéséről tájékoztatta a panaszost, s az a panasz tárgyában érdemi döntést nem tartalmazott, így a konkrét ügyben nem láttam indokoltnak bármilyen intézkedés megtételének kezdeményezését.
	Szükségesnek tartom azonban rámutatni arra, hogy az építésügyi hatóság szakhatósági nyilatkozata hiányos. Mint arra már fentebb rámutattam, a kérdéses ingatlanon álló építmények csak ideiglenes jellegűek, a legutóbbi engedély nélkül épült tárolóra is - 2004. márciusáig tartó - ideiglenes fennmaradási engedélyt adott a hatóság. Ugyanakkor az iratokban fellelhető, a telepengedélyezési eljáráshoz adott nyilatkozat nem tér ki arra, hogy milyen övezetben helyezkedik el az ingatlan, holott a Korm. rendelet ennek vizsgálatát kifejezetten előírja, valamint nem tájékoztatta a telepengedélyezési hatóságot az építmények jogi sorsáról. A nem megfelelő tájékoztatással az építésügyi hatóság  akadályozza a telepengedély iránti kérelmet elbíráló hatóságot  az Áe. 26. §-ában előírt azon kötelezettségének  betartásában, hogy a tényállást teljes körűen kell tisztázni.
	Az építésügyi hatóság eljárása az Alkotmányban deklarált  jogállamiság elvéhez szorosan hozzátartozó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott, mely visszásság megszűntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a

I.) X. kerületi Önkormányzat jegyzőjét 
1.) vizsgálja felül az építésügyi hatóság által adott szakhatósági nyilatkozatot arra tekintettel, hogy az ipari tevékenységgel érintett ingatlanon álló összes építmény ideiglenes jellegű;
2.) A környezetvédelmi hatóság szakhatósági állásfoglalása megérkezését követően haladéktalanul hozza meg döntését a telepengedély iránti kérelem ügyében.
3.) Intézkedjen arról hivatalában, hogy a jövőben mind az eljárási, mind az anyagi jogi szabályokat maradéktalanul tartsák be.	

II.) Szükségesnek tartom a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség vezetőjét felkérni  arra, hogy  a telepengedélyezési eljáráshoz szükséges szakhatósági véleményét mielőbb adja meg, vizsgálva, hogy a kért tevékenységi kör milyen feltételekkel (esetleg csak nappali munkavégzés mellett) engedélyezhető úgy, hogy a panaszban foglalt zajterhelés kiküszöbölhető legyen annak ellenére, hogy a konkrét ügy kapcsán a környezetvédelmi hatóság eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg.

	Felkérem a X. kerületi Önkormányzat jegyzőjét, hogy az ajánlásokkal kapcsolatosan kialakított állásfoglalásáról, illetve a tett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztasson.
	Felkérem Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség vezetőjét, hogy intézkedéséről 15 napon belül tájékoztasson. 

Budapest, 2002. április 15.

Lenkovics Barnabás