OBH 5179/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné
Az eljárás megindítása:
	A panaszos azzal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy szomszédja szabálytalan építkezése miatt, annak telkéről az ő épületére folyik a víz. Ezzel kapcsolatos bejelentéseire a polgármesteri hivatal nem intézkedik.
	A vizsgálat az Alkotmány 2. §-ában deklarált, a jogállamiság részét képező jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz való, valamint a 13. § (1) bekezdésében foglalt, a tulajdonhoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
	A vizsgálatban Mágocs nagyközség jegyzőjétől kértem tájékoztatást, aki azt iratok és fényképek megküldésével teljesítette.
Alkalmazott jogszabályok:
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
•	253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről (OTÉK)
•	2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről (OÉSZ)
Megállapított tényállás:
	A panaszos 1995 évben tett bejelentést szomszédja garázs építésével, valamint csapadékvíz elvezetésével és telekhatár vitájukkal kapcsolatosan. A helyi jegyző (nevében eljárók) helyszíni szemlén megállapították, hogy a melléképület építési engedély nélkül épült. Az építtetőt fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezték, a panaszost egyidejűleg értesítették az eljárás megindításáról. Tájékoztatták arról, hogy a telekhatár vita rendezését a tényleges telekhatár hiteles megállapítása után lehet kezdeményezni. Az engedély nélküli garázs építése ügyében az épület fennmaradásának feltételei nem álltak fenn, ezért bontását elrendelték. Azt el is bontották, az eredeti állapotot helyreállították. A panaszos családja beadvánnyal fordult a polgármesterhez is, főként a szomszéd csapadékvíz elvezetéséből keletkezett kára miatt, majd ismét a jegyzőhöz. Közölte azt is, hogy az ingatlan telekhatárát kitűzette. A bejelentésekre a polgármesteri hivatal ügyintézői minden esetben helyszíni szemlét tartottak. A megállapításokról levélben tájékoztatták a panaszost. Javasolták, hogy a további birtokviták elkerülése érdekében a kitűzött telekhatáron építsen kerítést.
A panaszos következő (eddig utolsó) 1999. február 23-i bejelentése szerint a lakó- és melléképülete beázik, melynek oka a szomszéd nem megfelelő csapadékvíz elvezetése. A helyszíni szemlén a beadványban leírt beázás tényét a hatóság nem tudta megállapítani, annak jeleit a bejelentő sem megmutatni, sem más módon igazolni nem tudta, ennek tényét a helyszínen elismerte. A bejelentésével kapcsolatban további intézkedés nem történt. A polgármesteri hivatalhoz a panaszos más írásos beadványt nem nyújtott be, de a szomszéd vízelvezetésével kapcsolatosan szóban több alkalommal élt bejelentéssel.
A vizsgálat megállapításai:
	Megállapítottam, hogy a panaszolt engedély nélkül épített garázst a jegyző lebontatta, az eredeti állapotot helyreállíttatta. A kötelezést a szomszéd teljesítette. Mindez még a panasznak a hivatalomhoz beérkezése előtt lezajlott.
Ezért a garázsügyével nem foglalkozom.
	A panaszos és szomszédja közötti telekhatár vitáról megállapítottam: a két egymás melletti telken álló ház mindegyike a(z utcáról nézve) jobboldali telekhatáron épült. Mindegyik ház jobboldala és az azonos oldali saját telekhatára között változó szélességű eltérés van, amely az utcai vonalnál szélesebb, a telek hátsó frontja felé keskenyedik, majd "elfogy". Ennek ellenére (az egyébként ilyen beépítés esetén általános megoldással), a panaszos jobboldali telekhatárán az utcai telekhatártól csak az épület sarkáig, az előkert mélységében van kerítés, azt követően a lakóház tűzfala, majd a melléképület tűzfala alkotja a fizikai határt a panaszolt ingatlan felé.
	Az OTÉK (az OÉSZ korábbi rendelkezésével lényegében azonosan) a következőképpen rendelkezik: 
"44. § (1) A telek határvonalain - eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában - kerítés létesíthető.
(3) A kerítésnek teljes egészében a saját telken kell állnia. ...
(7) Kerítés létesítésének elrendelése esetén a telek tulajdonosa a telek homlokvonalán, továbbá ... az útról nézve a jobb oldali telekhatáron és a hátsó telekhatárnak ettől az oldaltól mért fele hosszán köteles megépíteni és fenntartani.
(9) Oldalhatáron álló beépítésű területen kerítés létesítésének elrendelése esetén a tulajdonos ... az oldalkerítést azon a telekhatáron köteles megépíteni és fenntartani, amelyhez az építési hely csatlakozik. Már kialakult beépítés esetén - a helyi szokásoknak megfelelően - az oldalkerítés megépítésének és fenntartásának kötelezettségét a helyi építési szabályzat ettől eltérően is meghatározhatja."
	Tehát bármilyen okból nem felel meg a panaszosnak a jelen állapot, a panaszolt felé eső telekhatáron, a már kitűzött nyomvonalon, a saját területén kerítést létesíthet. Ez a kötelezettség nem szomszédját, hanem őt terheli, amennyiben egyáltalán valakinek építeni kell. Helytálló volt tehát a hatóság tájékoztatása az ügyben.
	A panaszolt telekről a panaszos telkére folyó vízzel kapcsolatosan megállapítottam, hogy mind az írásbeli, mind a szóbeli bejelentésekre az építési hatóság helyszíni szemlét tartott. Azokon a panaszok megalapozottságát nem tudták megállapítani, azt a panaszos sem tudta bemutatni. A rendelkezésemre álló helyszínrajz és fényképek szerint a két épület között változó szélességben, de a legszűkebb pontján is minimum 3 m szélességben a panaszolt tulajdonos rendezett, füvesített oldalkertje terül el. A megküldött fotók sem mutatják az oldalsó telekhatár felől vizesedés nyomait. Ezért el kellett fogadnom a jegyző tájékoztatását: "A fent leírtak alapján olyan megállapítást tenni nem tudtunk, hogy a 11/a. sz. ingatlanról a 12. sz. telekre csapadékvíz jut át és ez által a 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet 47. § (8) bekezdés szerinti vagy a korábban hatályban volt 2/1986. (II.27.) ÉVM sz. rendelet 81. § szerinti károkozás történt volna. A 12. sz. alatti épület általános állapota a csatolt fényképekből is megállapíthatóan a korának megfelelő, vakolathulláson kívüli károsodás nem észlelhető."
	Nem fogadható el ugyanakkor az, hogy "A károkozás miatti bejelentéseket alaptalannak találtuk, erről a bejelentőt értesítettük."
	A hatóságot a hozzá intézett kérelem nyomán eljárási kényszer terheli. Amennyiben a helyszíni szemle alapján úgy ítéli, hogy a kérelemben foglaltak nem igazolódtak, és ezért nem kell eljárnia a bepanaszolttal szemben - ez érdemi döntés. Azt pedig határozatba kell foglalni, a kérelmet elutasítva. Így lehet egyedül biztosítani a panaszosnak a jogorvoslathoz való jogát.
	A rendelkezésemre álló adatok alapján a panaszos tulajdonhoz való jogának megsértését nem tudtam megállapítani. Azonban azt igen, hogy az Alkotmány 2. §-ban deklarált, a jogállamiság részét képező, a jogbiztonsághoz és a tisztességes eljáráshoz való jogával kapcsolatban visszásság keletkezett. 
	Ezért felkérem a jegyzőt, hogy a jelenlegi vízelvezetési ügyben kérjen nyilatkozatot a panaszostól, igényel-e még intézkedést. Ha igen, arról hatósági határozattal rendelkezzék.
	Mind a panaszos ügyében, mind a jövőbeni hasonló ügyekben fentiek szerint járjon el.
Budapest, 2002. július 12.
Lenkovics Barnabás