Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4956/2001. számú ügyben

Előadó: Faragóné dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindítása
A panaszos 2001. augusztusában, majd 2002. júniusában fordult hozzám azzal a panasszal, hogy a Jászberényhez tartozó Erek-közben és a Tőtevény tanyák vidékén nincs villamos energia ellátás. Ez számos problémát okoz az ott lakók életvitelében, különösen a gyermekek gondozásában, élelmezésében. A panaszos szerint Erek közben és a Tőtevényben is kb. 60 tanyát hagytak el a tulajdonosok az áram hiánya miatt. A panaszos hangsúlyozta, hogy a villamos energia szolgáltatás hiánya miatt társadalmi érvényesülési lehetőségei az ellátott területe élők lehetőségeihez képest szűkebbé válnak.
2001-2003. évben több olyan panasz érkezett hozzám, melyben a tanyák állandó lakosai, vagy a városból kiköltözni szándékozó, lakóházat építők sérelmezik, hogy az elektromos hálózat fejlesztése az adott területen csak a lakosság költségén valósítható meg. A szolgáltató arra hivatkozva, hogy a beruházás számára soha nem térül meg, csak a fejlesztési költség jogszabályban meghatározott 30 %-át tudja biztosítani. A fejlesztést az önkormányzat forrás hiányában nem tudja támogatni, pályázaton pedig a lakosság által fizetendő kötelező saját rész hiánya miatt nem tud részt venni. Emiatt a fejlesztés már a tervezés folyamán elakad, vagy nagyon hosszú idő alatt valósul csak meg.
Az ügyben a fent említett alkotmányos jogok érintettsége miatt vizsgálatot indítottam. Első lépésként megkerestem Jászberény polgármesterét, és kértem, hogy tájékoztasson arról, hogy az önkormányzat közreműködése a probléma megoldásában miként lehetséges, illetve történtek-e olyan intézkedések, vagy egyeztetések a szolgáltatóval, amelyek az áramellátás megvalósítását célozzák.
2002. június 26-án a problémával megkerestem a gazdasági és közlekedési minisztert, és kértem, hogy vizsgálja meg az említett tanyaterületek helyzetét és azokat a lehetőségeket, amelyekkel az ottani tulajdonosokat a 26/1995. (VII. 25.) IKM rendeletben megkívánt önrész finanszírozásában támogatni lehetne. Kértem, tájékoztasson arról is, hogy tervezi-e a minisztérium a hasonló helyzetben lévő területek villamos energiával való ellátásának támogatását.

Érintett alkotmányos jogok:
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat bármely megkülönböztetés, nevezetesen vagyoni, születési, vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. 
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg.

A megállapított tényállás
A beadványokban foglaltak, valamint a polgármester és a miniszter válasza alapján a következő tényállást állapítottam meg:
Jászberény, Tőtevény villamos energia ellátásának ügye az 1980-as évek közepére nyúlik vissza. Ez időben az akkor ott lakó családok kezdeményezték a villamos energia hálózat építését, de a lakossági közreműködés teljes hiánya miatt meghiúsult a fejlesztés. A panaszos 1996-ban kereste meg a Polgármesteri Hivatal Városüzemeltetési Irodáját, jelezve a térség tanyatulajdonosainak villamos energia ellátási igényét. (A két időpont között önkormányzati hozzájárulással felújításra került az a transzformátor állomás és 20 KW-os hálózat, melynek továbbépítésével -további transzformátorállomás létesítésével és az ehhez csatlakoztatható kis-feszültségű hálózat - kiépítésével lehetne megvalósítani a térség villamos energia ellátását. Az önkormányzat 1996-ban úgy határozott, hogy a tervezés teljes költségét (250.000 Ft-ot) biztosítja. Az ingatlantulajdonosok azonban írásban visszavonták a villamos energia ellátási igényüket amiatt, hogy a beruházás becsült összegét (több, mint bruttó 10 M Ft.) részükről finanszírozhatatlannak tartották
A panaszos 2001-ben nyújtott be ismételt kérelmet olyan tanyatulajdonosi nyilatkozatokkal, mely szerint az igénylők 100.000 Ft-tal járulnak hozzá a beruházáshoz.
A szolgáltató a helyszint a Polgármesteri Hivatal munkatársával és az ingatlantulajdonosokkal többször is bejárta. Az 1996-ban megtervezett fejlesztés bruttó 20 M Ft-ba került volna, a terveket 500.000 Ft-ért kellett volna aktualizálni, de a lakosság fizetésképtelensége miatt a beruházás ismét meghiúsult.
A polgármester tájékoztatása szerint a tanyatulajdonosok változása gyakori a térségben, ami közbiztonsági okokkal is magyarázható. Az I. ütemben ellátásban részesíthető 10-20 tanyatulajdonos kb. 50%-ban városi, fővárosi lakos és hobby tanyája van e szép környezetben. Az áramszolgáltató részéről a rendeletben előírt 30 %-os hozzájáruláson kívül további támogatás nem került szóba.
A pályázati lehetőségeket az önkormányzat ismeri, és az elmúlt években önkormányzati támogatással több 10 km-nyi külterületi elavult hálózat felújítására került sor, új hálózatok is épültek pályázaton nyert támogatással, de a lakosság közreműködésével és hozzájárulásával. Az önkormányzat a lakosság komoly szándéka és anyagi áldozatvállalása mellett az említett térséget is támogatná.
A gazdasági és közlekedési miniszter álláspontja szerint a fent említett alkotmányos jogok érintettsége nem hozható összefüggésbe az áramellátás hiányával. Véleménye szerint a legmagasabb szintű testi lelki egészséghez való jog biztosítása az állam számára azt a feladatot jelenti, hogy egészségügyi intézményhálózatot működtessen és megszervezze az orvosi ellátást. A gyermeki jogok érvényesítése véleménye szerint az állam oldalán megfelelő jogszabály alkotási kötelezettséget jelent. Hivatkozott arra, hogy a kormány a Nemzeti Energiatakarékossági Program keretében a tanyavillamosítás támogatására pályázati felhívást adott ki. 2003. január 1-jétől hatályba léptek a villamos energiáról szóló új jogszabályok a korábbihoz képest eltérő lehetőséget is megengednek a villamos energia hálózat létesítésére, de a létesítés költségének viselése kérdésében nincs változás.
A szabályok nem tartalmaznak olyan kötelezettséget az engedélyesre (szolgáltatóra), vagy bármely más piaci szereplőre, hogy a villamos energia igényt teljes mértékben saját költségükön valósítsák meg.
A költségek egy részének viselése tekintetében könnyebbséget jelenthet a közcélú villamos hálózatra csatlakozás pénzügyi és műszaki feltételeiről szóló hatályos jogszabály, amely a hálózati engedélyesnek (szolgáltatónak) előírja, hogy a rendszerhasználó (fogyasztó) érdekeit figyelembe vevő legkedvezőbb és leggazdaságosabb csatlakozási módról, valamint a csatalakozási díj mértékéről szerződésben állapodjon meg. Ebben az esetben a hálózati engedélyes által kérhető díj mértéke nem haladhatja meg a szükséges és tényleges beruházási költség 70%-át.
Arra az esetre, ha a tanyatulajdonosok a közcélú hálózatkiépítés költségeit nem tudják vállalni a gazdasági miniszter megfontolásra ajánlotta a kereskedelemben kapható, háztartási igényt kielégítő 1-1,5 KW-os, vagy annál nagyobb villamos teljesítményű robbanómotorral hajtott aggregátort. Ezeknek a berendezéseknek a technikai színvonala, környezetterhelési értékei megfelelőek, és kielégítik a korszerű követelményeket.

Vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során áttekintettem a villamos hálózat hiánya miatt eddig hozzám beérkező panaszokat és a 2003. január 1-jén hatályba lépő, a közcélú villamos hálózatra csatlakozás pénzügyi és műszaki feltételeiről szóló 47/2002. (XI. 28) GKM rendeletet. Megállapítottam, hogy időközben a panaszosok egy kivétellel megállapodtak a szolgáltatóval a villamos hálózat kiépítésének módjáról és a költségek viseléséről. Az egyik esetben például a szolgáltató a beruházási költség fogyasztóra jutó 70 %-át 50 %-ra mérsékelte, egy másik esetben pedig figyelembe véve a később csatlakozók lehetséges igényeit, a rájuk jutó teljesítményarányos befizetéseket is beszámítva a panaszossal korábban közölt 1,9 M Ft-os költséget 575.000 Ft-ra csökkentette.
A fogyasztó és a szolgáltató között megkötött szerződés a jogvita megoldásának, illetve a sérelem orvoslásának legjobb módja, ezért ezeket az ügyeket a megoldódott panaszra tekintettel lezártam. Kivétel a Tőtevényben lakó panaszos volt, aki azóta onnan elköltözött, mert számára, és a hozzá hasonló helyzetben lévő állampolgárok számára a jogszabályok kedvező változása sem hozott megoldást. Az ő esetükben az ajánlott aggregátor sem jelent segítséget. A vizsgálat során az áramfejlesztő alkalmazási lehetőségét megkonzultáltuk a DÉMÁSZ Rt. szakemberével. A tőle származó információ szerint az 1-1,5 KW-os teljesítményű aggregátor egy háztartásnak a világítására elegendő, és esetleg egy vasaló használatához elég. Az egyik áruházi katalógus szerint egy 1 KW teljesítményű áramfejlesztő 79.990 Ft-ba kerül, és az óránkénti fogyasztása 1-1,5 1iter üzemanyag. A napi költsége tehát kb. 1800-2000 Ft. A magas üzemeltetési költség az oka annak, hogy maga a szolgáltató is elvetette azt a lehetőséget, hogy egy-egy nagyobb teljesítményre vonatkozó igényt néhány nagy teljesítményű aggregátor beszerzésével, illetve kedvezményes bérletbe adásával elégítsen ki.
Az Alkotmány úgy rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti. Véleményem szerint azokon a területeken ahol a fejlesztés különböző okok miatt sok pénzbe kerül, és a lakosság ennek kifizetésére képtelen, az ott lakók számára is meg kell teremteni a komfortos életet, biztosítva ezzel a társadalmi érvényesülés egyenlő esélyeit. Az egészség megőrzése érdekében működtetett intézményhálózat és orvosi ellátás is csak úgy érheti el célját, ha a komfortos élet biztosítja az otthoni továbbápolást és az egészség megőrzését.
Egyetértek azzal, hogy a gyermeki jogok érvényesülését elsősorban jogszabályok alkotása útján kell elősegíteni, de ez azt is jelenti, hogyha a jogszabályok kedvező hatása bizonyos területeken az eltérő településszerkezeti adottságok miatt nem érvényesülhet, akkor az államnak az esélyegyenlőség megteremtése érdekében be kell avatkoznia, a jogalkotás eszközével, vagy más intézkedéssel.
Tekintettel arra, hogy a közcélú villamoshálózatra csatlakozás pénzügyi és műszaki feltételeiről szóló 47/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 2003. januárjában lépett hatályba, és a hozzám benyújtott panaszok egy kivétellel feltehetően e jogszabály megjelenésének köszönhetően megállapodás útján megoldódtak, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítok meg, és az ügyben ajánlást nem teszek. 
A fejlődés iránya azt mutatja, hogy egyre inkább megvalósul a vidék közművekkel (áram, víz, gáz, csatorna, telefon) való ellátottsága, és ezzel a komfortos élet esélyegyenlősége is. Ha a villamos energia eljut egy vidékre, akkor számos egyéb civilizációs szolgáltatás is odaér, és kiegyenlítődnek az esélyek. Ezt elősegítendő érdemes átgondolni a tanyák villamosításának kiemelt támogatását a területfejlesztéssel összhangban, az egészséges településszerkezet megőrzése, továbbfejlesztése érdekében. Ezért e jelentést figyelem felhívásként azzal küldöm meg a gazdasági és közlekedési miniszternek, a környezetvédelmi és vízügyi miniszternek, az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszternek, valamint a Nemzeti Területfejlesztési Hivatal elnökének, hogy feladatuk ellátása során legyenek tekintettel az esélyegyenlőség megteremtésének alkotmányos követelményére és a vizsgálat megállapításaira.

Budapest, 2003. december 16.
Lenkovics Barnabás sk.