OBH 4722/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása, az ügy előzménye
	A 2000. december 14-én kelt OBH 1329/2000. számú jelentésben a korábbi országgyűlési biztos megállapította, hogy: Visszásságot okoz az Alkotmány 18. §-ában deklarált egészséges környezethez és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben a kerületi és a fővárosi önkormányzat, valamint a közművállalat  mulasztása, mivel nem gondoskodnak a környezetszennyező szennyvíz-leeresztőhely  megszüntetéséről vagy a szakszerű működtetéséről.
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert kifogásolta a Fővárosi és a Budapest XVI. Kerületi Önkormányzat eljárását a lakókörnyezetükben, a XVI. kerületi Foszlány utca és Szabadföld utca sarkán lévő szennyvíz-leeresztő csatornanyílás végleges megszüntetése ügyében. A panaszos a lakókörnyezet nevében is kérte az országgyűlési biztos vizsgálatát.
	Az országgyűlési biztos az egészséges környezethez és a jogbiztonságból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog  megsértésének gyanúja miatt vizsgálatot indított, melynek során megkereste a Fővárosi Csatornázási Művek Rt-t, és az ÁNTSZ Fővárosi XVI. kerületi Intézetét.
	Az alapvizsgálat megállapította, hogy a hosszú ideje fennálló panaszok alapján sem az érintett önkormányzatok, sem a közművállalat nem intézkedett annak érdekében, hogy a XVI. kerület Foszlány-Szabadföld utca sarkán lévő környezetszennyező leeresztőhely véglegesen megszűnjön. A válaszok egyértelműen bizonyították, hogy van műszaki megoldás a korszerű, mérést is biztosító leeresztőhely kiépítésére, mellyel elkerülhető, hogy a szennylé és az ismeretlen eredetű veszélyes hulladék éjjel-nappal a közterületen bűzölögjön, a nyitott csatornából elviselhetetlen szag áradjon, valamint hogy a lakókörnyezetben a tartálykocsik sorokban várakozzanak és ezzel szennyezzék a környezetet. Az Alkotmány kimondja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. Ezt a jogot az állam többek között az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog magában foglalja azt a jogos igényt, hogy az állampolgárok saját otthonukban zavartalanul éljenek, környezetszennyező, egészségkárosító tevékenységtől ne szenvedjenek. Jelen esetben nincs olyan értékelhető körülmény és konkuráló alkotmányos jog, amely ezt a jogot korlátozhatja. A vizsgálat megállapította, hogy a kerületi és a fővárosi önkormányzat, valamint a közművállalat mulasztása az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez való joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 
	Az országgyűlési biztos kezdeményezésében felkérte a Budapest Főváros  XVI. kerületi Önkormányzat képviseletében eljáró polgármestert, hogy a XVI. ker. Foszlány utca és Szabadföld utca sarkán lévő szippantott szennyvíz-leeresztőhely megszüntetése érdekében haladéktalanul jelöljön ki új leeresztőhelyet és erről soron kívül értesítse a Fővárosi Önkormányzat Közmű Ügyosztályát. 
	Felkérte a Budapest Főváros Önkormányzat képviseletében eljáró főpolgármestert, hogy intézkedjen az új leeresztőhely kialakítása és kivitelezése érdekében. Felkérte a Fővárosi Csatornázási Művek Részvénytársaságot mint közszolgáltatót, hogy szakmai munkájával, javaslataival segítse elő a mielőbbi megvalósítást és a panaszok  megszüntetését.  Felkérte a Budapest Főváros XVI. Kerületi Önkormányzatot, a Budapest Főváros Önkormányzatot és a Fővárosi Csatornázási Művek Részvénytársaságot, hogy az új leeresztőhely kialakításáig fokozottan és folyamatosan ellenőriztessék a kifogásolt hely működését. Kezdeményezzenek hatósági eljárást az észlelt környezetszennyezés miatt. Akadályozzák meg az illegálisan odaszállított veszélyes hulladék leeresztését. 
Az érintettek a kezdeményezést elfogadták és a szükséges intézkedéseket megtették. 
	A kezdeményezések kedvező fogadtatása ellenére 2001 augusztusában ismételt panasz érkezett az érintett területről, mivel a kezdeményezések elfogadása óta több mint fél év telt el, de a leeresztőhely továbbra is teljes üzemben működik. A közelben élők  elviselhetetlennek érzik helyzetüket, és ez leginkább a legközelebbi lakás tulajdonosát érintette, és érinti ma is.  Ismételten az országgyűlési biztoshoz fordultak, de most már 52 aláírással kérték a segítségét, és az egészséges környezethez való alkotmányos joguk védelmét.
Az eljárás során ismételten megkerestem a Fővárosi Csatornázási Művek Rt. vezérigazgatóját, a Fővárosi Önkormányzat Főpolgármesterét és a Budapest XVI. ker. Önkormányzat Polgármesterét, ezen felül a helyszínen is tájékozódtam. Munkatársam helyszíni vizsgálatot tartott és két órát töltött a leeresztőhely közelében, s ez idő alatt megtapasztalta, hogy a két óra alatt 15 tartálykocsi végezte a leeresztést. A helyszíni vizsgálat során a panaszosok elmondták, hogy a közeli lakóház udvarát nyáron sem lehet használni, mert a szag a szabadban elviselhetetlen. A nyári melegben a lakásban zárt ajtóknál kénytelenek tartózkodni, és némiképp ventillátorral ellensúlyozni a helyzetet. A szennyvíz-leeresztőhely káros hatása nemcsak a közeli ingatlanoknál, de a benzinkút üzletében forgalmazott élelmiszer részlegben is erősen érződik. Az ott kiszolgált élelmiszert nem lehet elfogadható körülmények között elfogyasztani, így fordult elő, hogy a vásárlók a megvásárolt ételt az elviselhetetlen bűz miatt kidobták. A sérelmezett szennyvíz-leeresztőhely közelében kijelölt  más leeresztőhelyet, így a Baross utcában 3 db, valamint a Sarjú utcából nyíló ugyancsak 3 db leeresztőhelyet egyetlen tartálykocsi sem használta. A nyár folyamán arra is volt példa, hogy a tartálykocsi a szennyvizet a szántóföldre ürítette, amely földterület a lakóházak udvarával határos. Az is előfordult, hogy szombat és vasárnap használták a leeresztőhelyet.
A Csatornázási Művek Rt-től tájékoztatást kértem arra vonatkozóan, hogy a XVI. ker. Szabadföld út és az OMV benzinkút találkozásánál lévő leeresztőhelyen 2001. július és augusztus hónapban hány tartálykocsi végezte a leeresztést. Amennyiben a havi bontásnál részletesebb adattal is rendelkeznek, tehát például a heti vagy napi bontási adatokkal, úgy a tájékoztatást így kértem megadni.
	A Fővárosi Csatornázási Művek Rt vezérigazgatója válaszában közölte, hogy a szippantott szennyvizek elhelyezése esetében nem a Társaság, hanem a Fővárosi Önkormányzat által választott Konzorcium végez kötelező közszolgáltató tevékenységet. Az Rt. jogszabályi kötelezés alapján külön szerződést köt a leeresztő kisiparosokkal és tűrni köteles, hogy a szippantott szennyvizet a szennyvízelvezető törzshálózatba bocsássák. A Fővárosi Közgyűlés határozatával a XVI. kerületben 4 helyet jelölt ki szippantott szennyvíz leeresztésre, melyek a következők:
XVI. ker. Cziráki u. 2.
XVI. ker. Veres P. - Arany J. u.
XVI. ker. Foszlány u. - Szabadföld u.
XVI. ker. Szlovák u.- Baross u. 
A leeresztőhelyek hétfőtől-péntekig 7-17 óra között vehetők igénybe. A Sarjú utcából nyíló 3 leeresztő helyről nincs tudomásuk. A leeresztőhelyek környékét a Társaság Környezetvédelmi  Csoportjának munkatársai folyamatosan ellenőrzik. 
Ebben az évben a Foszlány utcai leeresztőhehelyen 73 alkalommal tartottak ellenőrzést, de szabálytalanságot nem tapasztaltak. A vezérigazgató válaszában azt közölte, hogy a Foszlány utcai leeresztőhelyet ellenőrizték a leggyakrabban, annak ellenére, hogy az viszonylag kis forgalmú. A válasz taratalmazta, hogy augusztus hónapban ezen a helyen összesen 373 leeresztés történt. Adataik szerint átlagosan fél óránként egy gépkocsi végzett leeresztést ebben az évben.
A megkeresésben jelzett forgalmi rendszámú gépkocsi szombati működéséről a Társasághoz, illetve a Központi Ügyeletre nem érkezett  bejelentés.
A fővárosi és a kerületi önkormányzat a megkeresésre nem válaszolt.

Az ügy jogszabályi háttere
•	38/1998. (VII. 16.) Főv. Kgy. rendelet a települési folyékony hulladékkal kapcsolatos kötelező helyi közszolgáltatásról
A települési folyékony hulladékkal kapcsolatos helyi közszolgáltatást nyújtó szolgáltató kiválasztásának szabályai, a szerződés megkötése
6. § (1) A települési folyékony hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatást nyújtó szolgáltató kiválasztása nyilvánosan meghirdetett pályáztatással történik.
8. § (1) A pályázati felhívás közzétételének napja és a pályázat benyújtásának határnapja között legalább 45 napnak kell eltelnie. A szolgáltató kiválasztásáról a Közgyűlés a benyújtásra megjelölt határnapot követő 120 napon belül dönt.
(2) A pályázat elbírálása során - a szolgáltatás biztonsága érdekében - a Közgyűlés figyelembe veszi a pályázó jegyzett tőkéjének mértékét, illetve egyéni vállalkozó esetén a pályázó vagyoni helyzetét, együttesen pályázók esetén a tagok jegyzett tőkéjének nagyságát, illetve vagyoni helyzetét.
(3) A pályázat nyertese a jogszabályokban, valamint a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek legjobban megfelelő, összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő pályázó. A Közgyűlés a pályázat nyertesének egy szolgáltatót - több pályázó együttes pályázata esetén a pályázatban pályázatnyertesség esetére megnevezett, a képviselet jogával felruházott intézményt vagy szakvállalkozást - jelöl ki.
9. § (1) A pályázat nyertesével (több pályázó együttes pályázata esetén a képviseleti joggal felruházott nyertessel) a települési folyékony hulladékkal kapcsolatos kötelező közszolgáltatás teljesítésére a Fővárosi Önkormányzat szerződést köt.
(2) A szerződés 10 évre szól. A szerződés az aláírás napján jön létre, és - ha a rendelet eltérően nem rendelkezik - az aláírást követő év első napjától számított 10. év utolsó napján szűnik meg. A szerződésben a szolgáltató kötelességeként kell meghatározni a pályázati kiírásban megjelölt feltételeket, továbbá a benyújtott pályázatban szereplő vállalásokat.
(3) A szerződésben rögzíteni kell továbbá különösen:
a) a települési folyékony hulladék elszállításának a bejelentéstől számított maximális határidejét,
b) a települési folyékony hulladékok gyűjtésének módját,
c) a települési folyékony hulladékkal kapcsolatos kötelező közszolgáltatás igazolási és ellenőrzési módját,
d) a leeresztőhelyek megnevezését,
e) a közszolgáltatás finanszírozásának módját és feltételeit,
f) a szolgáltatónak a lakosság felé irányuló tájékoztatási kötelezettségét,
g) a szerződés módosításának lehetséges okait és eljárási rendjét.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat megállapította, hogy a kezdeti ígéretek ellenére semmilyen változás nem történt, ellenkezőleg a panaszosok beadványa értelmében a helyzet még elviselhetetlenebb lett. Az utóvizsgálat rámutatott arra, hogy a helyszínen tapasztalt leeresztések száma és a közművállalat tájékoztatása szerinti adat jelentős eltérést mutat, ezért ismételten kérni kell  a fővárosi, valamint a kerületi önkormányzat intézkedését.
A helyszínen töltött két óra időtartam alatt 15 tartálykocsi végezte a leeresztést, így ennek alapulvételével egy munkanapon átlagosan ez 50-70 tartálykocsit jelent. Havi 20 munkanapot számítva ez 1000-1400 szennyvízleürítéssel jár. A közművállalat ezzel ellentétben havonta 411, illetve 373  leeresztésről adott tájékoztatást (átlagosan fél óránként egy gépkocsi). A helyszínen ugyanakkor egyidőben 5 gépkocsi is tartózkodott. Az egyszerre érkező tartálykocsik ott várakoznak és a közlekedést is akadályozzák.   
Ellentmondás van a 2001. július 28-án, szombati napon történt esettel kapcsolatban is. A panaszos elmondása szerint a közművállat dolgozójának tudomására hozta az esetet, a forgalmi rendszámot is közölte. A közművállalat pedig azt válaszolta, hogy a sérelmezett szombati szennyvízleürítésről sem az illetékes csoporthoz, sem a központi ügyeletre nem érkezett bejelentés.  
Budapest Főváros  XVI. kerületi Önkormányzat képviseletében eljáró polgármester már 2001. január 12-én kelt levelében arról tájékoztatott, hogy a Fővárosi Főpolgármesteri Hivatal Közmű Ügyosztályánál két új leeresztőhely kialakítására tettek javaslatot, melynek elfogadása esetén a Foszlány utcai leeresztőhely megszüntethető.
A vizsgálat megállapította, hogy a fővárosi önkormányzat a korábbi kezdeményezés elfogadása ellenére eredményes intézkedést nem tett, a sérelmes állapot továbbra is fennáll, ezért  a mulasztás az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez való joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján ismételten kezdeményezéssel élek:
	1. Felkérem Budapest Főváros Önkormányzat képviseletében eljáró főpolgármestert, hogy a panaszos és 52 panaszostársa ügyében soron kívül tegyen intézkedést a Közmű Ügyosztály útján arra vonatkozóan, hogy a Budapest XVI. kerület Szabadföld út és Foszlány u. sarkán lévő szennyvíz-leeresztőhely mielőbb megszünjön.
	2. Felkérem a Budapest Főváros  XVI. kerületi Önkormányzat képviseletében eljáró polgármestert, hogy a panasz gyors megszüntetése érdekében  mindenben segítse  a Fővárosi Önkormányzat Közmű Ügyosztályát.
	Kérem a főváros főpolgármesterét, valamint a kerület polgármesterét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről lehetőség szerint soron kívül, de legkésőbb 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2001. október 30.

Takács Albert