OBH 4694/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának a háztartási hulladékszállítással kapcsolatos szabályozását.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos álláspontja szerint az önkormányzati rendeleten alapuló, az RWE Umwelt Kft. hulladékszállítással kapcsolatos tevékenysége "átláthatatlan". A szabályozás szerint a társasházaknál közösen kell megfizetni a szemétdíjat. A rendelet értelmében a vállalkozók részére megállapított szemétdíj magasabb, mint a lakástulajdonosoké és lakásbérlőké. A panaszos  által lakott társasházban az ott működő vállalkozók a szemetet zsákokban vagy külön kukákban gyűjtik, külön-külön szerződést kötnek a szolgáltatóval, és ennek megfelelően fizetnek. A gyakorlatban azonban az történik, hogy a vállalkozók hulladékát a lakók konténereibe helyezik, azt a szolgáltató elviszi és a társasházzal a szemétdíjat újra megfizetteti.
Az eljárás során megkeresett önkormányzat jegyzője a következő tájékoztatást adta. Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvényben foglalt elvek szerint alkotta meg a válaszadás időpontjában (2001. december 27-ei tájékoztatás) még hatályban lévő,  1996-ban alkotott rendeletét. A szolgáltatás díját a közgyűlés hagyja jóvá, melyet megelőz a szolgáltató által benyújtott - bizottságok által jóváhagyott - díjkalkuláció. 1999. 04. 01-től bevezették a városban az un. "ürítés számos" díjrendszert, mely felváltotta az addig használatos, a lakóhelyiség számát alapul vevő számítást. Az új díjrendszer bevezetését lakossági felmérés előzte meg. A kérdőívek feldolgozása után  - lakossági kérésre - a családi házas övezetekben a heti kétszeri ürítést felváltotta a heti egyszeri szolgáltatás. Korábban a nagyobb lakótelepeken hetente három alkalommal szállították el szemetet.  Az új díjfizetési rendszerben a szemétszállítás mértéke függ az egyes ingatlanokon  igénybe vett tartályok számától, űrtartalmától, és az elszállítás gyakoriságától. Mindezek miatt a társasházak közös képviselői felmérték az igényeket és szinte minden ingatlannál kérték a gyakoriság csökkentését. Ennek megfelelően alakult ki, hogy a lakótelepeken is elegendő lett a heti kétszeri ürítés. A lakóközösségek által közösen használt edényzet után fizetendő díjból 7 %-os kedvezményben részesültek azok, akik közösen fizették a díjat. Amennyiben a közös edényzetet használó lakóközösségek a közös fizetést nem vállalták, úgy azt a szolgáltató felé az igénybevevők (tulajdonosok) névsorával, a díj felosztásának arányával megadták. 2001. 10. 01-től ez a lehetőség Miskolcon megszűnt, a közösen használt edényzet után a díjat közösen kell megfizetni. A gazdálkodó szervezetekkel a szolgáltató külön szerződést kötött, melyben közösen meghatározták a keletkező hulladék mennyiségének figyelembevételével az edényzet űrtartalmát és az ürítés gyakoriságát. Az edényzet általában a megrendelő tulajdona, de igény esetén  a szolgáltató is biztosít gyűjtő edényzetet.
A jegyző arról is tájékoztatott, hogy Miskolc városa gondot fordít a rendeletében foglaltak betartására, ezért a közterület felügyelők, főleg a kisipari tevékenységet, illetve üzletek üzemeltetőit folyamatosan ellenőrzik, különös tekintettel a hulladék elszállítására vonatkozó szerződés és a gyűjtőedényzet meglétére vonatkozóan. Az itt élők tudják, hogy bármilyen szabálytalanság esetén hol tehetnek bejelentést, elősegítve a felügyelők munkáját. A privatizációt követően a szolgáltató társaság folyamtatos fejlesztéseket folytat, mely nemcsak új gépek beszerzésében jelentkezik, hanem a szolgáltatásait komplexen kínálja, beleértve a veszélyes hulladék gyűjtését, illetve a szelektív gyűjtés bevezetését is. A város tervezi az illegális szemétlerakások elkerülése érdekében hulladékudvarok kialakítását, ahová a lakosság a szelektíven gyűjtött hulladékait beszállíthatja, így csökkentve az elszállítandó háztartási hulladékot. A jegyző álláspontja szerint a tájékoztatásban nyújtott információk értelmében  a szolgáltató társaság a jogszabályokat betartva, folyamatos bővítéssel, a szolgáltatás színvonalának emelésével a lakosság igényeit figyelembe veszi.  Az általánosságban adott tájékoztatáson túl a jegyző a panaszos konkrét ügyében az alábbi információkkal szolgált. A Weidlich Udvar Társasházban lakók nem vállalták 2000. 12. 31-ig a közös díjfizetést, hanem kérték a szolgáltatót, hogy a kiállított számlát a lakás alapterületének arányában fizessék meg, melyhez a felosztási arányokat a közös képviselőtől a szolgáltató megkapta. A nyilvántartás szerint a panaszos  101 nm-es lakással rendelkezik. A tárolóedények tulajdonjogát átadták a szolgáltatónak, mivel így az esetlegesen felmerülő javítási, karbantartási költség is a szolgáltatót terheli. 1999. II. negyedéves időszakban még lakásonként egyenlő arányban kérték a számla felosztását, melyet 1999. 07. 01-től változtatták az alapterület szerinti felosztásra, ezért emelkedett meg a panaszos negyedéves díjának összege. Időközben Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata elfogadta a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról szóló rendeletét, mely a korábban hatályos rendeletet hatályon kívül helyezte.

Az ügy jogszabályi háttere
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében .....: a  köztisztaság és településtisztaság biztosítása;...
10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át:
a) a rendeletalkotás;
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
c) bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása által hozott önkormányzati határozat megfelel-e a jogszabályoknak.
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
Az ingatlantulajdonos kötelezettségei
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
(2) Az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot - a települési önkormányzat, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat (a továbbiakban együtt: települési önkormányzat) rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) meghatározott feltételek mellett -, az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
A hulladékkezelési közszolgáltatási díj
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.

Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának 56/2001. (XII. 12.) sz. rendelete a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelés helyi közszolgáltatásáról.
3. § 4. ingatlantulajdonos: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek/amelynek ingatlanán települési szilárd hulladék keletkezik.
11. § (1) bekezdés értemében a gyűjtőedények űrmértéke a következő:
60; 110; 120; 240; és 1100 literes.
17. § (1) Gazdálkodó szervezet akkor köteles a közszolgáltatás igénybevételére, ha a gazdasági tevékenységével összefüggésben keletkezett települési szilárd hulladék kezelésről a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény alapján nem gondoskodik...

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog.

A vizsgálat megállapításai
	A települési szilárd hulladék összegyűjtése a hulladékgazdálkodásról szóló törvény 21. § (1) bekezdése szerint: a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
E tevékenységet az önkormányzat megbízásából végző szervezet értelemszerűen közszolgáltatást végző szervezetnek minősül, így tevékenységének vizsgálatára az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed.
A vizsgálat megállapította, hogy Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelés helyi közszolgáltatásáról szóló 56/2001. (XII. 12.) sz. rendelete az "ingatlantulajdonos" fogalom meghatározása alatt szabályozta a társasház, mint szolgáltatást igénybe vevő szervezet. A társasházi döntés értelmében a szolgáltató társaság a megfelelő méretű edényzet biztosításával végzi a szolgáltatást, mely a tulajdoni hányad alapulvételével oszlik meg a tulajdonostársak között.
A vizsgálat során a helyi rendelet tanulmányozása és az önkormányzat tájékoztatása alapján nem lehetett megállapítani, hogy a társasházakban működő vállalkozások, üzletek működtetői a keletkezett hulladékot a lakók konténereiben helyezhetik el, és arra sem volt utalás, hogy ezzel kétszeres díjszámítás történik. Amennyiben a lakók konténereibe, a házban vagy a környezetben működő vállalkozók illegálisan helyeznek el hulladékot, ezt be kell jelenteni a közterület-felügyelőknek, esetleg az önkormányzatnak vagy a szolgáltatást végző társaságnak, hogy azonnal intézkedhessenek az illegális szemételhelyezés megszüntetésére, és a hasonló esetek megelőzésére. A vizsgált esetben is ezt kell tenni a panaszosnak, a társasház képviselőjének, gondnokának stb.
A vizsgált, társasházat érintő panasz ügyében az önkormányzati rendelettel, illetve a szolgáltatást végző társaság tevékenységével kapcsolatban a felhívott alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, tekintettel arra, hogy az önkormányzat a rendelet megalkotásakor figyelemmel volt a különböző űrmértékű gyűjtőedényzetek biztosítására, a szállítás igény szerinti gyakoriságára, a társasház szerinti felosztás alkalmazására,  a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságára.
A megállapítástól függetlenül, a településről érkező, e rendelettel kapcsolatos más panaszok ügyében a további vizsgálattól nem zárkózom el.
A vizsgálat lezárásával egyidejűleg figyelemfelhívással élek, és megkérem a szolgáltatást végző RWE Umwelt Miskolc Kft. ügyvezető igazgatóját, hogy a Széchenyi u. 19. szám alatti társasház vonatkozásában vizsgáltassa meg az esetleges illegális szemételhelyezést, illetve azt, hogy mit jelent a szóban forgó társasház esetében a szemétszállítás "újra megfizettetése". A tájékozódást követően a tapasztaltakról megköszönöm szíves visszajelzését, és kérem, hogy amennyiben munkatársai a szállítások során szabálytalanságot észlelnek, úgy a szükséges intézkedést mindenkor tegye meg.

Budapest, 2002. március 12.

Takács Albert