OBH 4497/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Tököli Bv. Kórházban ideiglenesen elhelyezett elítélt férje újabb beadványában sérelmezte, hogy kisfia születéséről csak napokkal később tájékoztatták. Feleségével nem beszélhetett telefonon, újszülött fiát pedig nem láthatta a bv. kórházban. Csupán a havi egyszeri beszélőt biztosították számukra, ekkor 19 naposan, 5 percre láthatta a gyermekét egy üvegen keresztül. Az intézet nem adott semmilyen felvilágosítást a gyermek állapotáról, ellátásáról, ráadásul a kisfiú nem az anyjával együtt van elhelyezve. A panaszos kifogásolta továbbá, hogy felesége nem viselheti az asszonynevét a bv. intézetben.
	Az ügyben alkotmányos állampolgári jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel a büntetés-végrehajtás országos parancsnokától állásfoglalást, és - a lehetőségekhez képest - ideiglenes intézkedést kértem, valamint helyszíni  vizsgálatot rendeltem el a Bv. Központi Kórházában.

Érintett alkotmányos jogok: 
•	A gyermek joga a családja, az állam és a társadalom részéről a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemre ill. gondoskodásra (Alkotmány 67. § /1/ bek.);
•	A szülők joga a gyermeküknek adandó nevelés megválasztására (Alkotmány 67. § /2/ bek.);
•	Lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok: 
•	1952. IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.):
26. § (1) A feleség a házasságkötés után választása szerint
a) a férje teljes nevét viseli a házasságra utaló toldással, amelyhez a maga teljes nevét hozzákapcsolhatja, vagy
b) a férje családi nevét viseli a házasságra utaló toldással és ehhez a maga teljes nevét hozzákapcsolja, vagy
c) férje családi nevéhez hozzákapcsolja a saját utónevét, vagy
d) kizárólag a maga teljes nevét viseli.
(2) Az anyakönyvvezető köteles a menyasszonyt a házasságkötést megelőzően tájékoztatni arról, hogy joga van választani, milyen nevet kíván viselni a házasságkötés után. A menyasszony köteles az anyakönyvvezető felhívására a névviselésről nyilatkozni.
70. § A kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll.
(2) A szülői felügyelet a kiskorú gyermek gondozásának, nevelésének, vagyona kezelésének, valamint törvényes képviseletének jogát és kötelességét, továbbá a gyámnevezésnek és a gyámságból való kizárásnak jogát foglalja magában.
92. § (1) A gyermekétől különélő szülő joga és kötelessége, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn, vele rendszeresen érintkezzen (a kapcsolattartás joga). A gyermeket nevelő szülő vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani. A gyermeknek joga, hogy különélő szülőjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn.
(2) A szülőnek joga van gyermekével kapcsolatot tartani akkor is, ha szülői felügyeleti joga szünetel.

•	1991. évi LXIV. törvény A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről:
2. cikk: 1. Az Egyezményben részes államok tiszteletben tartják és biztosítják a joghatóságuk alá tartozó gyermekek számára az Egyezményben lefektetett jogokat minden megkülönböztetés, nevezetesen a gyermeknek vagy szüleinek vagy törvényes képviselőjének faja, színe, neme, nyelve, vallása, politikai vagy más véleménye, nemzeti, nemzetiségi vagy társadalmi származása, vagyoni helyzete, cselekvőképtelensége, születési vagy egyéb helyzete szerinti különbségtétel nélkül.
2. Az Egyezményben részes államok megteszik a megfelelő intézkedéseket arra, hogy a gyermeket hatékonyan megvédjék minden, bármely formában jelentkező megkülönböztetéstől és megtorlástól, amely szülei, törvényes képviselői vagy családtagjai jogi helyzete, tevékenysége, véleménynyilvánítása vagy meggyőződése miatt érhetné őt.
3. cikk: 1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
4. cikk: Az Egyezményben részes államok meghoznak minden olyan törvényhozási, közigazgatási vagy egyéb intézkedést, amelyek az Egyezményben elismert jogok érvényesüléséhez szükségesek. Amennyiben gazdasági, szociális és kulturális jogokról van szó, ezeket az intézkedéseket a rendelkezésükre álló erőforrások határai között és szükség esetén, a nemzetközi együttműködés keretében hozzák meg.
9. cikk: 1. Az Egyezményben részes államok gondoskodnak arról, hogy a gyermeket szüleitől, ezek akarata ellenére, ne válasszák el, kivéve, ha az illetékes hatóságok, bírói felülvizsgálat lehetőségének fenntartásával és az erre vonatkozó törvényeknek és eljárásoknak megfelelően úgy döntenek, hogy ez az elválasztás a gyermek mindenek felett álló érdekében  szükséges. Ilyen értelmű döntés szükséges lehet bizonyos különleges esetekben, például akkor, ha a szülők durván kezelik vagy elhanyagolják gyermeküket, illetőleg ha különválva élnek és dönteni kell a gyermek elhelyezéséről.
3. Az Egyezményben részes államok tiszteletben tartják a mindkét szülőjétől vagy ezek egyikétől külön élő gyermeknek azt a jogát, hogy személyes kapcsolatot és közvetlen érintkezést tarthasson fenn mindkét szülőjével, kivéve, ha ez a gyermek mindenek felett álló érdekeivel ellenkezik.
4. Amennyiben az elválasztás az Egyezményben részes állam által foganatosított intézkedés folytán következett be - mint a szülők vagy egyikük vagy a gyermek letartóztatása, szabadságvesztés-büntetése, száműzetése, kiutasítása vagy halála (ideértve azt is, ha a halál a letartóztatás folyamán következett be bármely okból) -, a részes állam, kérelemre, a szülőkkel, a gyermekkel vagy, szükség esetén valamely más családtaggal közli a családtag vagy családtagok tartózkodási helyére vonatkozó lényeges adatokat, kivéve, ha ezeknek az adatoknak a nyilvánosságra hozatala hátrányos a gyermek jólétére nézve. Az Egyezményben részes államok gondoskodnak továbbá arról is, önmagában az említett kérelem benyújtása ne járjon hátrányos következményekkel az érdekelt személy vagy személyek számára.

•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról:
6. § (1) A gyermeknek joga van a testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését, jólétét biztosító saját családi környezetében történő nevelkedéshez.
(2) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy segítséget kapjon a saját családjában történő nevelkedéséhez, személyiségének kibontakoztatásához, a fejlődését veszélyeztető helyzet elhárításához, a társadalomba való beilleszkedéséhez, valamint önálló életvitelének megteremtéséhez.
7. § (1) A gyermek szüleitől vagy más hozzátartozóitól csak saját érdekében, törvényben meghatározott esetekben és módon választható el. A gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad családjától elválasztani.
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik.
(2) A gyermek alkotmányos jogainak védelmét az állampolgári jogok országgyűlési biztosa (a továbbiakban: biztos) a maga sajátos eszközeivel segíti, és ennek során
a) a biztos feladata, hogy a gyermek alkotmányos jogait érintő - tudomására jutott - visszaéléseket kivizsgálja, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen,
12. § (1) A gyermek szülője jogosult és köteles arra, hogy gyermekét családban gondozza, nevelje és a gyermeke testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges feltételeket - különösen a lakhatást, étkezést, ruházattal való ellátást -, valamint az oktatásához és az egészségügyi ellátásához való hozzájutást biztosítsa.
(2) A gyermek szülője jogosult arra, hogy a gyermeke nevelkedését segítő ellátásokról tájékoztatást, neveléséhez segítséget kapjon.

•	1995. évi CVII. törvény a büntetés-végrehajtási szervezetről (Bv. tv.):
28. § (1) A fogvatartottról a fogvatartó bv. szerv helyi, az Országos Parancsnokság központi nyilvántartást vezet.
(2) A nyilvántartás kiterjed
a) a fogvatartott személyazonosító adataira, Társadalombiztosítási Azonosító Jelére és fényképére;
b) lakcímére;

•	1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról:
36. § (1) Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;
b) a hozzátartozóival, valamint az általa megjelölt és a büntetés-végrehajtási intézet által engedélyezett személyekkel való levelezésre, a levelek gyakorisága és terjedelme nem korlátozott;
c) legalább havonként látogató fogadására; ha a büntetés-végrehajtási intézet biztonsága indokolja, az elítélt rácson keresztül beszélhet a látogatóval;
e) a nők és a fiatalkorúak a rájuk vonatkozó sajátos védelemre;
g) a büntetés-végrehajtási intézetben és a büntetés-végrehajtástól független szervhez közérdekű bejelentés, panasz, kérelem és jognyilatkozat előterjesztésére;
k) naponként legalább egy órai szabad levegőn tartózkodásra;
(3) Az elítélt legalább havonként kaphat és küldhet csomagot.
(4) A terhes és a kisgyermekes elítélt nőnek az egészségét védő és a gyermek fejlődését szolgáló, e törvényen kívüli jogai nem korlátozhatók. Ha a szülésre a szabadságvesztés végrehajtása alatt kerül sor, az újszülöttet hat hónapos koráig az anyjával együtt kell elhelyezni, kivételesen engedélyezhető, hogy a csecsemő egyéves koráig anyjával együtt a büntetés-végrehajtási intézetben maradjon.

•	5/1998. (III. 6.) IM rendelet a fogvatartottak egészségügyi ellátásáról:
21. § (1) A térítésmentes terhesgondozásra jogosult nő a terhességével és a gyermeke születésével kapcsolatos juttatások folyósítása iránti igényét a Központi Kórházban írásban terjesztheti elő.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és folyósított juttatásokat elkülönített letétként kell kezelni, az kizárólag a fogvatartott nő rendelkezése szerint használható fel. A jogosultságot érintő bármely körülmény változását a tudomásra jutástól számított három munkanapon belül a Központi Kórház főigazgató főorvosának kell bejelenteni.
22. § (1) Amennyiben a terhességre tekintettel a büntetés félbeszakítását nem engedélyezték, a fogvatartottat a szülés várható időpontja előtt négy héttel a Központi Kórházba kell szállítani.
(3) Amennyiben a szülésre a szabadságvesztés ideje alatt kerül sor, az újszülöttet hat hónapos koráig a Központi Kórházban az anyjával együtt kell elhelyezni. A Központi Kórház főigazgatója kivételesen engedélyezheti, hogy a gyermek egyéves koráig az anyjával a Központi Kórházban maradjon.
(4) Ha az anya a gyermek fejlődését veszélyezteti vagy nem kívánja, hogy vele maradjon, haladéktalanul értesíteni kell a területileg illetékes gyámhatóságot, halaszthatatlan esetben a gyermeket a hozzátartozójánál vagy csecsemőotthonban kell elhelyezni.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos fia 2001. július 3-án született meg a Bv. Központi Kórházában, Tökölön. Az eseményről a kórház főigazgatója - az apa külön kérelmére - tájékoztatta írásban a panaszost, aki a levelet július 6-án kapta meg. A szülés napján kelt hivatalos tájékoztatás szerint az elítélt nő "július 3-án 10.45-kor 3350 gr súlyú kisfiúnak adott életet a Bv. Központi Kórház Szülészeti Osztályán. A szülés és az eddigi gyermekágy lefolyása zavartalan volt, mindketten jól vannak."
A BVOP tájékoztatása szerint a kórház nem rendelkezik a betegek számára rendszeresített, nyilvános távbeszélő készülékkel, ezért a fogvatartottak a Fiatalkorúak Bv. Intézetében található készüléket vehetik igénybe erre a célra. A kórház házirendje alapján a befogadott betegeknek 30 nap eltelte után, a főorvos engedélyével, heti egyszer van lehetőségük a telefon használatára (2. sz. melléklet). A panaszos feleségét 2001. június 11-én fogadta be a kórház, a fogvatartott első ízben július 18-án kért engedélyt a telefonálásra, a beszélgetésre július 25-én sor került. A kórház - a személyiségi jogok védelme miatt - nem ad tájékoztatást telefonon keresztül.
A házirend szabályozza a soron kívüli látogatás rendjét, melyre - az egészségügyi szempontok mérlegelésével - munkanapokon, munkaidőben kerülhet sor (III/e, pont). A panaszos július 22-én, szombaton kívánta meglátogatni hozzátartozóit, ezért a látogatás - igazgatói engedély hiányában - nem jöhetett létre.
	A Bv. tv. 28. §-a értelmében a bv. szerv által a fogvatartottról vezetett nyilvántartásnak tartalmaznia kell a fogvatartott személyazonosító adatait. Ezek közé tartozik az asszonynév is, azonban a vizsgálat során kiderült, hogy a fogvatartott asszonyneve nem szerepel a nyilvántartásokban. A büntetés-végrehajtás országos parancsnoka ezért intézkedett annak érdekében, hogy a fogvatartott asszonyneve is bekerüljön a nyilvántartásba.

A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
	A 2001. szeptember 18-án tartott helyszíni vizsgálat során munkatársaim felkeresték a Központi Kórház főigazgatóját, majd a Nőgyógyászati és a Belgyógyászati Osztályt, ahol személyesen is beszéltek a panaszos feleségével és más fogvatartottakkal.

1. Elhelyezés, szabad levegőn tartózkodás
	A kórházban összesen 297 férőhely van, jelenleg 215 beteg van elhelyezve, az egyes osztályok telítettsége azonban eltérő (a nőosztályé 80 %-os, a tüdőgyógyászaté 100 %-os). A vizsgálat időpontjában a belgyógyászati osztályon pótágyakat kellett elhelyezni egyes kórtermekben, így a zsúfoltság elég nagy volt. A kórház - a parancsnokságon kívül - három épületből áll, az egyikben a gyógyszer- és anyagraktár, a másikban a pulmonológia és az egyéb fertőző részleg, a harmadikban a többi osztály és a laboratórium található. 
A főigazgató tájékoztatása szerint a tüdőosztályon van egy zárt sétaudvar, a nőosztályon pedig egy szintén zárt terasz, de a fogvatartottak többsége részére nem tudják biztosítani a kötelezően előírt, napi egy óra szabad levegőn tartózkodás lehetőségét. A házirend alapján a szabad levegőn való tartózkodás ideje - az osztályvezető főorvos előzetes engedélyével - a nőosztályon elhelyezett anyák és dolgozók esetén hetente 1 óra, az ún. "roomingin" elhelyezés esetén naponta 1 óra, a pulmonológián pedig hétköznaponta egy óra (VI. 2. pont). A kialakítandó sétaudvar terve már elkészült, a pénzügyi fedezet is megvan, de az építési munkálatok még nem kezdődtek meg.
	Az ún. roomingin kórtermet 1995-ben hozták létre a Nőosztályon, az anyák és gyermekeik együttes elhelyezése céljából. A kórteremben két anya, ill. gyermek közös elhelyezését tudják biztosítani. A házirend értelmében a roomingin kórteremben - írásbeli kérelmére - az az anya helyezhető el, aki pszichésen kiegyensúlyozott, bizonyos intelligencia-szinttel rendelkezik és megfelel a higiénés elvárásoknak, Nem helyezhető el, akit emberölés, súlyos testi sértés, fajtalankodás, kiskorú veszélyeztetése vagy megrontása miatt ítéltek el, vagy ezen bűncselekmények alapos gyanúja miatt rendelték el az előzetes letartóztatását, aki pszichiátriai kezelés alatt áll vagy állt, továbbá aki elmebetegségben szenved (VI. 4. pont). Az engedélyt - a nőosztályt vezető főorvos szakmai véleménye alapján - a főigazgató főorvos adja meg.
Jelenleg a kórterem telített, a két anya - gyermekével együtt - decemberben szabadul, ők nagyon meg vannak elégedve az elhelyezéssel. A nőosztályon tartózkodó többi kilenc anya - köztük a panaszos felesége is - azonban csak a szoptatás idején lehet együtt gyermekével; ennek időtartama naponta hatszor, ill. négyszer 35 perc. Az újszülöttek és a csecsemők külön, fűtött kórteremben vannak elhelyezve. A gyermekek hat hónapos korukig lehetnek a kórházban, kivéve, ha a főigazgató főorvos engedélyezi, hogy egy éves korig az anyával maradjanak. A főorvos az engedélyt általában akkor adja meg, ha az anya várhatóan a gyermekével együtt szabadul.
A főigazgató elmondása szerint az országos parancsnok egy bizottságot hozott létre annak vizsgálatára, hogyan lehetne biztosítani a fogvatartott anyák és a fogvatartás ideje alatt született gyermekeik egy évet meghaladó, együttes elhelyezését. Felmerült egy külön, anya-gyermek körlet létrehozásának terve is, a Központi Kórház keretein kívül. A kórházban ugyanis korlátozott a férőhely, csak 14 gyermek helyezhető el zsúfoltan (jelenleg 11 van), ugyanakkor évente átlagosan húsz gyerek születik.

2. Kapcsolattartás
	A házirend értelmében látogató fogadását az osztályos főorvos javaslata alapján, havonta egyszer engedélyeznek a kórházban gyógykezelt fogvatartottak számára. A főigazgató tájékoztatása szerint soron kívüli beszélőre akkor kerülhet sor, ha a fogvatartott veszélyes műtéti beavatkozás előtt áll, ill. gyógyíthatatlan betegsége miatt várhatóan - két-három héten belül - kiengedik a kórházból (félbeszakítják a büntetése végrehajtását, vagy kegyelmet kap). A kórházban ugyanakkor nincs látogatók fogadására kialakított helyiség, ezért a fogvatartottak a szomszédos Fiatalkorúak Bv. Intézetében találkozhatnak hozzátartozóikkal, a fekvőbetegeket pedig a kórtermekben látogathatják.
A tököli kórházban született és elhelyezett gyermekek láthatását a bv. országos parancsnokának "a fogvatartás időtartama alatt született gyermek és hozzátartozói kapcsolattartásának biztosításáról" szóló 1-1/51/2001. OP intézkedése, valamint a Központi Kórház főigazgató főorvosának 28/2001. számú intézkedése szabályozza 2001. szeptember 1-i hatállyal. Az OP intézkedés alapján a terhesség 6. hónapját követően a terhes nőt nyilatkoztatni kell arról, hogy kit (kiket) kíván értesíttetni a gyermek születéséről, ill. hogy a továbbiakban - a gyermek vonatkozásában - kivel kívánja a kapcsolatot tartani (2. a, pont). 
A kórház feladata, hogy a gyermek születéséről haladéktalanul, táviratban értesítse a nyilatkozatban megjelölt személyt (3. a, pont). A kapcsolattartásra jogosult személy(ek) részére a soron kívüli látogatás lehetőségét biztosítani kell. Az első látogatás során a hozzátartozókat tájékoztatni kell, hogy rendszeres látogatás engedélyezését kérhetik a kórház főigazgató főorvosától. A látogatásokat legalább heti egy alkalommal engedélyezni kell (3. c, pont). A látogatás a Szülészeti - Nőgyógyászati Osztály rendjét, az anyák és gyermekeik egészségét nem veszélyeztetheti (3. d, pont). Az újszülött részlegen elhelyezett gyermek láthatása csak üvegen keresztül engedélyezhető. A gyermekkel való közvetlen kapcsolattartás a csecsemő részlegre helyezést követően - a gyermek 6 hetes korától - engedélyezhető (3. f, és g, pont).
A főigazgató főorvos 2001. szeptember 6-án kiadott intézkedése alapján a szülő nő által megjelölt személyt írásban értesíteni kell, hogy hivatali időben soron kívül meglátogathatja gyermekét (2. c, pont). A látogatás helye a kórház nőosztályán erre a célra kialakított helyiség (melynek átalakítása jelenleg folyamatban van); a látogatás időtartama minden vasárnap egy óra. Az újszülött láthatásának időtartama 10 perc (a gyermek 6 hetes koráig, üvegen keresztül történik). A gyermek láthatási engedélyének felfüggesztésére a Nőgyógyászat osztályvezető főorvosa - egészségügyi ok miatt - javaslattal élhet. A látogató a kórházba semmiféle élelmet, tárgyat stb. nem hozhat be (3. a, b, és d, pont). A gyermekek számára a megfelelő ruházatot, babaápoló szereket és játékokat a kórház biztosítja, így ezek csomagban nem küldhetőek be.
A panaszos részére - az intézkedések kiadását követően - engedélyezték a soron kívüli látogatást, és szeptember 16-án végül kézbe vehette a fiát.
	A fogvatartottak által használható nyilvános telefonkészülék felszerelését a kórház főigazgatója több ízben is kérte a telefontársaságtól. A Kisduna Com Rt. tájékoztatása szerint a Tököli Bv. Intézetben öt kártyás készülék működik, és jelenleg nem rendelkeznek szabad készülékkel, noha az üzleti szempontok indokolnák a felszerelését. 2002. január 1-én azonban lejár a koncessziós szerződésük, így a kórház szabadon fordulhat másik telefontársasághoz.

3. A fogvatartás egyéb körülményei
	A kórházban 194 fő dolgozik, jelenleg csupán két fős a létszámhiány. Az intézetnek egyáltalán nincs adóssága, problémát jelent viszont, hogy a nagy értékű orvosi műszerek vásárlására fordítható összeg évről-évre jelentősen csökken, továbbá a kórház karbantartására sem kapnak elegendő pénzt. Az épületek állaga meglehetősen rossz, mind a fűtő-, mind a vízellátó rendszer gyakran meghibásodik. Az élelmezésre mostanában nincs panasz, az ellátást a bv. intézet konyhája biztosítja. A fogvatartott házimunkások az ételosztásban közvetlenül nem vesznek részt, ezt a munkát az ápolók végzik. A házimunkások feladta - többek között - a liftkezelés, a betegszállítás és egyéb segédápolói teendők ellátása, a takarítás, a vasalás és a szeméthordás.
A fogvatartottak fegyelmi helyzete jó, elsősorban a rendőrségi fogdákról érkezettekkel van probléma. Az esetenként kiszabott magánelzárást nem a kórházban, hanem a visszaszállítást követően a bv. intézetben hajtják végre. Az öngyilkossági kísérletek nem jellemzőek, általában a visszaszállítás elkerülése érdekében próbálják meg egyes fogvatartottak. A kórházban évente összesen 15-18 haláleset történik. A vallásgyakorlással kapcsolatos feladatokat a Fiatalkorúak Bv. Intézetében működő katolikus pap látja el. 

Összegzés
	Vizsgálatom során - a kapott tájékoztatás és a helyszíni vizsgálat tapasztalatai alapján - megállapítottam, hogy a vonatkozó jogi szabályozás hiánya sértette az apa és a bv. kórházban született gyermeke alkotmányos jogait. A Csjt.-ben és a New York-i Egyezményben foglalt kapcsolattartás joga mind a gyermeket, mind a különélő szülőt megilleti, ez a szülőnek kötelessége is. A gyermeket nevelő személy pedig köteles biztosítani a zavartalan, személyes és közvetlen kapcsolattartást.
A Bv. Központi Kórház által ellátott kettős - büntetés-végrehajtási és gyógyító - feladat ugyanakkor bizonyos korlátozásokat tesz szükségessé. Az országos parancsnok 1-1/51/2001. számú OP intézkedése, valamint a kórház főigazgatójának vonatkozó intézkedése 2001 szeptemberétől megfelelően rendezi a gyermekkel való kapcsolattartás kérdését, ill. szabályozza a kórházra háruló egyéb feladatokat (tájékoztatási, értesítési kötelezettség). A kiadott intézkedések eredményeként az apa panasza orvoslást nyert: hetente egyszer láthatja és kézbe is veheti gyermekét.
	Megállapítottam továbbá, hogy visszásságot okoz a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben, hogy a Bv. Központi Kórházában - a betegek egy szűk körétől eltekintve - egyáltalán nem tudják biztosítani a szabad levegőn veló tartózkodás lehetőségét azon fogvatartottak számára sem, akiknek az állapota ezt megengedi. Tekintettel arra, hogy a kialakítandó sétaudvar terve már elkészült és a pénzügyi fedezet is rendelkezésre áll, ajánlást nem teszek, de felhívom az országos parancsnok figyelmét a munkálatok mielőbbi elvégzésének szükségességére.
	A Bv. Központi Kórházában csupán két anya és gyermekük közös elhelyezésére van mód, a többiek csupán a napi etetések idején lehetnek együtt. Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy az együttes elhelyezés hiánya sérti a többi gyermek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemre, ill. gondoskodásra való alkotmányos jogát, továbbá hátrányos megkülönböztetést jelent a számukra. 
Az anya - gyermek körlet kialakítási lehetőségeinek vizsgálatára az országos parancsnok bizottságot hozott létre. A BVOP korábbi álláspontja szerint "biztonságosabb és mindenképpen szakszerűbb megoldást jelentene a bv. intézetben kialakítandó ún. bölcsőde részleg." Mindezekre tekintettel - az OBH 7815/1997. számú jelentésemben foglaltakkal összhangban - az Obtv. 20. § (1) bekezdésében foglalt jogommal élve ajánlást teszek az igazságügy-miniszternek, hogy - a pénzügyminiszterrel ismételten egyeztetve - kísérelje meg a körlet létrehozásához szükséges pénzügyi fedezet megszerezését.

Budapest, 2001. szeptember 25.

Takács Albert