OBH 4109/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	Az érdi panaszos beadványában a lakóhelye közelében végzett állattartást és az ezzel kapcsolatban a polgármesteri hivatalhoz intézett bejelentése intézését sérelmezte. A panaszos előadta, hogy a lakóházától 20-25 méterre tartott japán kakas kora hajnaltól lehetetlenné teszi nyugodt pihenését.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Eljárásom során rövid úton kértem tájékoztatást a polgármesteri hivatal csoportvezetőjétől, aki rendelkezésemre bocsátotta az állatok tartásáról szóló helyi önkormányzati rendeletet.

A megállapított tényállás
	A polgármesteri hivatal a panaszos bejelentése alapján 2001. április 3-án "Tájékoztatás" tárgymegjelölésű levelében a helyi rendelet egy pontját idézve felhívta az állattartó figyelmét a mások jogait és jogos érdekeit nem sértő állattartásra.
	A 2001. május 15-én tartott helyszíni ellenőrzésről készült jegyzőkönyv szerint a panaszolt állattartó ingatlanán egy japán kakast, tíz galambot és hat tyúkot tartanak. Az állattartó melléképület és annak környezete rendezett, az ólak a lakóépülettől 20-25 méterre helyezkednek el.
	A hivatal megtett intézkedéseiről 2001. június 6-án tájékoztatta a panaszost. E levél tartalmazza, hogy a hatóság arra kérte az állattartó házastársát, hogy találjon megoldást a problémára.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115. § (1) A tulajdonjogi igények nem évülnek el.
(3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

•	Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
3. § (1) Az állat tartásánál meg kell tartani az állategészségügyi, a közegészségügyi, a környezetvédelmi, valamint az állatvédelmi előírásokat; ezeket érvényesíteni kell az állat szállítása, forgalmazása, az állati eredetű élelmiszer és állati eredetű termék előállítása, feldolgozása, tárolása és forgalmazása során is.

•	Az állatok tartásáról szóló 17/1997. (V.28.) sz. önk. rendelet
(módosította a 37/2000. (XI.20.) sz. önk. rendelet)
2. § A rendelet alkalmazása esetén az alábbi állatcsoportokat különböztetjük meg:
d) baromfi (Pl.: csirke, tyúk)
f) galambok
4. § (3) Minden állattartó köteles gondoskodni arról, hogy az állattartás következtében mások jogai és jogos érdekei sérelmet ne szenvedjenek.
7. § (1) Az állattartással kapcsolatos igazgatási teendőket a polgármester látja el.
(3) Ha az állattartó a szakhatóságok által előírt, a polgármester határozatában, illetve a jelen önkormányzati rendeletben foglaltakat figyelmeztetés ellenére sem tartja be, úgy a polgármester az állattartást határozattal korlátozhatja, indokolt esetben megtilthatja.

1. sz. melléklet az állattartás engedélyezése, illetve állattartó létesítmény bővítése során előírt védőtávolságokra:
baromfi, galamb ólja, kifutója 100 db állatig lakó vagy üdülőépülettől: 8 m
8. § (1) ...baromfi és galamb tartását 40 db fölött belterületen a polgármester határozatban engedélyezi, míg a hagyományosan állattartó körzetekben és külterületen engedély a polgármester részéről nem szükséges, azonban az állattartó a jelen rendeletben foglaltakat köteles betartani, illetve be kell szereznie a szakhatóságok engedélyét.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai

1. Az önkormányzatok jogosultak a településen az állattartás szabályait rendeletben meghatározni. Érd Város közigazgatási területén az állattartást a 17/1997. (V.28) számú rendelet szabályozza.
A panaszos a két házzal az övé melletti ingatlanon tartott japán kakas szinte folyamatos kukorékolását sérelmezte.
A rendelet 4. § (3) bekezdése az állattartókra vonatkozó általános kötelezettséget fogalmaz meg, amikor úgy rendelkezik, hogy minden állattartó köteles gondoskodni arról, hogy az állattartás következtében mások jogai és jogos érdekei sérelmet ne szenvedjenek.
Az állattartás korlátozásának (megtiltásának) feltétele az, ha az állattartó a szakhatóságok előírásait, a polgármester határozatában, illetve a rendeletben foglaltakat figyelmeztetés ellenére sem tartja be.
A polgármesteri hivatal a 2001. április 3-án kelt levelében a rendelet fentebb idézett pontjának figyelembevételére kérte az állattartót. A levél tárgymegjelölésére és tartalmára tekintettel is tájékoztatás, nem tekinthető figyelmeztetésnek, miközben a panaszosnak írt tájékoztató levélben az szerepel, hogy a hatóság a probléma megoldására kérte az állattartót. A rendelkezésemre álló dokumentumokból az a megállapítás tehető, hogy a hatóság az állattartóra bízta a probléma megoldását, annak hatósági úton történő rendezésére - az állattartóhoz intézett felkérésen túl - intézkedést nem tett, miközben az állattartás körülményeit nem kifogásolta.

2. A szomszédjog általános szabályát a Ptk. 100. §-a határozza meg: a tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné. Így pl. tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarja, vagy amely jogai gyakorlását veszélyezteti.
A bírói gyakorlat a birtokháborítás fogalmát rugalmasan értelmezi, annak minősítve számos környezeti ártalmat is. A szomszédjogok védelme mellett ez által a birtokvédelem (Ptk. 188. § - 192. §) is a környezetvédelem egyik jogi eszközévé válhatott. A törvény értelmében, akit birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti a zavarás megszüntetését. A birtokos a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti.
A panaszos esetleges szomszédjogi igényét megpróbálhatja polgári bírósági úton érvényesíteni. A per kockázata természetszerűleg a felperest is terheli.

3. Az állattartással összefüggő zavaró jelenségek többfélék lehetnek: általában az állatok bűze, hangja, vagy a nem megfelelő trágyakezelés. A polgármesteri hivatal álláspontját az állattartásra szolgáló ólak és azok környezetének rendezettségére és a meglévő védőtávolságra alapozta. Az ingatlanon tartott japán kakasnak a hangja a zavaró, tehát hiába rendezett az állattartó hely, ha a kakas éles hangja, korai kukorékolása jelent zavarást.
A szomszédság jogi fogalma tágabb, mint a köznapi értelme, a szomszédság határa jogilag addig terjed, ameddig maga a szükségtelen zavarás kiterjed. Szomszédok nemcsak a telekszomszédok, hanem mások is lehetnek. A kakas kukorékolás nyilvánvalóan nagyobb távolságra hallatszik, mint amennyire a közvetlenül szomszédos ház fekszik, ezért a 20-25 méterre lévő ingatlan tulajdonosa a szomszédság fogalomkörébe tartozik.
Az állattartás során érvényesülnie kell, hogy az a szomszédok nyugalmának szükségtelen zavarása nélkül történjen. Ezt hivatott biztosítani a rendelet 4. § (3) bekezdése. A szomszéd jogos érdeke, hogy a rendezett körülmények között, védőtávolságon kívül tartott állatok se zavarják szükségtelenül a nyugalmát. A rendszerint nem haszonállatként tartott japán kakas állandó, kora hajnaltól kezdődő kukorékolása alkalmas lehet a környéken lakók éjszakai nyugalmának zavarására.
Vizsgálatom annak feltárására irányult, hogy a polgármesteri hivatal az ügyintézés során kellő alapossággal, valamennyi körülmény figyelembevételével járt-e el.
Az állattartást sérelmező panasz ügyében Érd Város Polgármesteri Hivatala eljárt, azonban az állattartásból származó, a panasz alapját képező zajhatással nem foglalkozott. Olyan állat esetén, amelyik a zavarást a hangjával idézi elő, a rendezett ólaknak és a rendeletben meghatározott néhány méteres védőtávolság betartásának nincs jelentősége. Szükséges lett volna vizsgálni azt is, hogy milyen módon lehetne csökkenteni az éjszakai kukorékolásból adódó zavaró zajokat (pl. ólak áthelyezése, átépítése). A polgármesteri hivatal ezt az állattartó belátására bízta. Megállapítható, hogy az eljárás nem szolgálta kellőképpen a panaszos jogainak és jogos érdekeinek védelmét.

4. A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. Amennyiben a hatóság szerint a panaszolt állattartás nem kifogásolható, a lakossági panaszt határozatban kell elutasítani. Érdemi határozat hiányában az ügyfél nem élhet az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz való joggal.

5. Az állattartás hatásainak nem kellően körültekintő vizsgálata, a hatékonyabb hatósági közreműködés hiánya a tisztességes eljáráshoz, valamint az egészséges környezethez való joggal; míg a határozathozatal elmaradása a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben okozott visszásságot.

6. Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem polgármester urat, hogy amennyiben a sérelmezett állapot változatlanul fennáll, az érintettek bevonásával, a panaszos jogainak és jogos érdekeinek figyelembevételével vizsgálja meg, milyen módon lehetne a zavarást csökkenteni.

Felkérem továbbá arra is, hogy az állattartással kapcsolatos igazgatási ügyek érdemében az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 42. § (1) bekezdése alapján a jövőben határozat formájában döntsön.

Budapest, 2002. augusztus 1.

Lenkovics Barnabás