OBH 4091/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A Gellérthegyen kialakult autóbuszos turistaforgalom elviselhetetlen zaj- és levegőszennyezése miatt 46 kerületi lakos fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszosok sérelmezték, hogy a zaj és levegőszennyezés tárgyában, az Önkormányzattól két évvel korábban kapott bíztató válaszok ellenére hathatós intézkedés nem történt. Pozitív változás helyett a zajterhelés és légszennyezés romlott, mivel a buszforgalom az éjszakai órákban is állandósult, főként 22 óra után erősödik fel, ami elviselhetetlenné teszi az éjszakai pihenést. A Citadellán működő disco miatt a forgalom még jobban felduzzadt, hétvégeken csak hajnali 4 órakor csendesedik. Rendszeressé vált a többszáz motoros részvétellel szervezett havonkénti motorostalálkozó, melyet a panaszosok tudomása szerint az Önkormányzatok (I. és XI. ker.) nem engedélyeztek. Az épületek falai, a födémek, a kerítések az állandó rezgés miatt összerepedeztek, s így az ingatlanoknál jelentős állagromlás és értékvesztés következett be, amelyet a zajártalom, a levegőszennyezés és a növényzet pusztulása tovább fokoz. Úgy érzik, hogy az Önkormányzat számára közömbös a kerület ezen részén lakó polgárok sorsa. A panaszosok javaslatot tettek, hogy az önkormányzat támogassa a Gellérthegy pihenő-övezet jellegének kialakítását és így annak megóvását. Javasolták, hogy a Citadellára irányuló turista forgalom siklóval vagy más módon történő környezetkímélő közlekedés  megoldásáig a forgalmat ideiglenesen  korlátozzák (súly és időbeli korlátozás), illetve környezetkímélő kisbuszokkal bizonyos menetrend szerint szervezzék a turistaforgalmat. A Budavári Önkormányzat polgármesterétől arra kértem választ, hogy a kerületi környezetvédelmi koncepció gyakorlati megvalósítása a kérdésre milyen megoldást javasol.
	Az önkormányzat válaszában közölte, hogy a Várhoz, illetve a Citadellához vezető utak évről-évre növekvő forgalmával kapcsolatos problémakör előttük is ismert. A zavaró hatások enyhítésére 1996-ban a Gellérthegyen kezdeményezték a kisebb forgalmú lakóutcákban a csökkentett sebességgel igénybe vehető tempó 30-as forgalmi rend bevezetését. Ekkor került sor a Naphegy utcában és a Gellérthegy utcában a sebességkorlátozás bevezetésére. A Kereszt utcában, a Gellérthegy utcában, a Naphegy utcában és a Czakó utcában 1999-2000. évben úgynevezett "fekvő rendőröket" helyeztettek el a járműforgalom sebességének csökkentésére,   az átmenő forgalom redukálására. 1999. augusztusában öt ponton, többek között a gellérthegyi Sánc utcában és a Mihály utcában környezetvédelmi ellenőrző méréseket végeztettek, ami kiterjedt zajmérésekre is. Az értékek többsége meghaladta a megengedett határt, ami igazolta a lakók jogos panaszát. Az önkormányzat 2001-ben elfogadta a Kerületi Környezetvédelmi Program alapelveit és koncepcióját, melynek alapján már folyik a törvényben előírt Környezetvédelmi Program tervezése.
	A Gellérthegyen kialakult autóbuszos turistaforgalom elviselhetetlen zaj- és levegőszennyezése miatt 46 I. kerületi lakos fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.
Sérelmezték, hogy a zajterhelés és a légszennyezés egyre romlik, mivel a buszforgalom az éjszakai órákban is állandósult, főként 22 óra után erősödik fel, ami lehetetlenné teszi az éjszakai pihenést. Álláspontjuk szerint fontos lenne a Gellérthegy pihenő-övezet jellegének kialakítása, a Citadellára irányuló turista forgalom siklóval vagy más módon történő végleges megoldásáig a forgalom ideiglenes korlátozása (súly és időbeli korlátozás, illetve a turistaforgalom környezetkímélő kisbuszokkal szervezett lebonyolítása.
A kerületi Önkormányzat válaszában közölte, hogy a legtöbb forgalmi kérdésben a Fővárosi Önkormányzat Közlekedési Ügyosztályának van lehetősége intézkedni, így a pihenő övezet kialakítása, a forgalom ideiglenes korlátozása, illetve a  buszforgalom szervezése fővárosi hatáskör. A kerületi önkormányzat rendszeresen továbbítja a lakossági panaszokat az illetékes ügyosztálynak. Támogatnak minden olyan javaslatot, megoldást amely a lakóövezetekben átmenő turistaforgalom zavaró hatásainak enyhítésére irányul. Arról is tájékoztatott a kerületi polgármester, hogy a főváros közelmúltban elfogadott közlekedési koncepciójában sem található megoldás, amely a turizmus negatív hatásait egyértelműen ellensúlyozni tudná. A Budai Várban bevezetett és működő súlykorlátozás, illetve korlátozott forgalmi rend előnyei kétségtelenek ugyan, de az itt elért előnyökkel egyidejűleg a Vár alatti területeken forgalmi nehézségek lépnek fel. A Citadellához irányuló turistaforgalomban bizonyára előnyös változást hozna a Rác-fürdő mellől induló sikló, amely a városrendezési, fejlesztési terveik között szerepel. Ennek megvalósítása fővárosi, illetve vállalkozói forrásoktól függ, így a megvalósítás időpontja bizonytalan. A XI. kerületi területek közlekedési rendjével kapcsolatban hasonló a helyzet, mint kerületüknél. Forgalmi változásokat a Fővárosi Önkormányzat Közlekedési Ügyosztályának intézkedése eredményezhet.
Ezt követően a Fővárosi Önkormányzat Főpolgármesterétől kértem tájékoztatását, hogy a Fővárosi Önkormányzat előtt is ismert  ügyben, milyen intézkedéssel kívánják segíteni a panaszok orvoslását, és ebben a munkában milyen együttműködés és feladatmegosztás lehetséges a Fővárosi, a XI. kerületi és az I. kerületi Önkormányzat között.
A Főpolgármester megkeresésemre úgy nyilatkozott, hogy jelenleg nem lát lehetőséget a turistabusz-forgalom radikális korlátozására. A Gellérthegyről, illetve a Citadelláról nyíló panoráma a turistaforgalmat vonzza, ami jelentős buszforgalmat eredményez. A Gellérthegy úthálózata így sem tartozik a közlekedéssel általában túlterhelt területek közé. Bizonyos korlátozások jelenleg is érvényben vannak: a teljes Gellért-hegy a budai 3,5 tonnás össztömeg-korlátozási övezetbe tartozik, ennél nagyobb össztömegű gépkocsik csak előzetes engedéllyel hajthatnak be. A Gellért-hegy úthálózatának nagy részén 30 km/h sebességkorlátozás érvényes, jelentősebb céljellegű forgalom csak az autóbusszal járt útvonalakat terheli.
Az autóbuszos forgalom egy részét kiválthatja a Tabánból induló sikló, amelynek megépítésére vállalkozói keretek között kerülhet sor, a tervek szerint a Rác fürdő rekonstrukciójával egyidőben. A megvalósítás  időpontja  azonban bizonytalan . Eddig csupán a kerület kérelmére jóváhagyott övezetmódosítás történt meg, előrehaladás a vállalkozói forrásteremtés, tervezés és építési hatósági engedélyeztetés függvényében várható. A Főpolgármesteri Hivatal érintett szakterületeinek álláspontja szerint a buszforgalom időbeli korlátozásának forgalomtechnikai akadály nincs, de olyan esti látványosságtól fosztaná meg a hazai és külföldi látogatókat, amely turisztikai szempontból, a fővárosról a látogatókban kialakuló kép szempontjából nem kívánatos. Budapest részben elvesztené egyik, Európa--szerte ismert nevezetességét. A Főpolgármester arról tájékoztatott, hogy a lakossági és a kerületi dokumentumokkal együtt azt véleménykérés céljával továbbította a Fővárosi Önkormányzat Turisztikai Bizottságának, és a véleményt későbbiekben megküldi.

Az ügy jogszabályi háttere

1/1997. (I. 8.) KTM rendelet a Gellérthegy Természetvédelmi Terület létesítéséről
A természetvédelemről szóló 1982. évi 4. törvényerejű rendelet végrehajtására kiadott 8/1982. (III. 15.) MT rendelet 11. §-a (1) bekezdésének a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján - az érdekeltekkel egyetértésben - a következőket rendelem el:
1. § Védetté nyilvánítom Gellérthegy Természetvédelmi Terület elnevezéssel Budapest I. kerületben az 5413/3, 5413/4, 5692/1, 5692/2 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, valamint a XI. kerületben 5342/2, 5343/2, 5343/3, 5343/4, 5378/1, 5378/2, 5378/4, 5379/1, 5379/2, 5379/3, 5379/4, 5380, 5381/1, 5381/2, 5382, 5390, 5391/6, 5392/1, 5392/2, 5392/3, 5399, 5402, 5403, 5404, 5405, 5406/3, 5406/4, 5408, 5409/1, 5409/2, 5409/3, 5411, 5412, 5413/6, 5413/7 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, összesen 39,7 hektár kiterjedésű területet.
2. § A védetté nyilvánítás célja a Gellérthegy geológiai, botanikai, zoológiai és tájképi értékeinek megóvása, a fokozottan védett Iván-barlang és a forrásbarlangok felszíni védőterületeinek biztosítása.
3. § A védett terület őrzése, fenntartása és bemutatása a Budapesti Természetvédelmi Igazgatóság feladata.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.

1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről
Környezet- és természetvédelem
85. § (1) A települési önkormányzat képviselőtestületének feladat- és hatáskörébe tartozik:
a)-b)
c) területek zajvédelmi szempontból fokozottan védetté nyilvánítása;
d) csendes övezet kialakításának elrendelése a zaj ellen fokozott védelmet igénylő létesítmény körül;
e) helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályok megállapítása;
f)-h)
i) az önkormányzati környezetvédelmi alappal való rendelkezés és gazdálkodás.
(2) A polgármester (főpolgármester) környezetvédelmi és természetvédelmi feladatkörébe, illetőleg államigazgatási hatósági hatáskörébe tartozik:
a)
b) szolgáltató tevékenységet ellátó üzemi létesítmény esetén a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenységek korlátozása, felfüggesztése, illetőleg feloldása;

1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
Zaj és rezgés
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.
46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;
b) a Programban foglalt célokkal, feladatokkal és a település rendezési tervével összhangban illetékességi területére önálló települési környezetvédelmi programot dolgoz ki, amelyet képviselő-testülete (közgyűlése) hagy jóvá;
c) a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz;
d) együttműködik a környezetvédelmi feladatot ellátó egyéb hatóságokkal, más önkormányzatokkal, társadalmi szervezetekkel;
e) elemzi, értékeli a környezet állapotát illetékességi területén, és arról szükség szerint, de legalább évente egyszer tájékoztatja a lakosságot;
f) a fejlesztési feladatok során érvényesíti a környezetvédelem követelményeit, elősegíti a környezeti állapot javítását.
(2) A megyei önkormányzat az épített és természeti környezet védelmével kapcsolatos feladatainak ellátása érdekében
a) a települési önkormányzatokkal egyeztetett környezetvédelmi programot készít;
b) előzetes véleményt nyilvánít a települési önkormányzati környezetvédelmi programokról, illetve kezdeményezheti azok megalkotását;
c) állást foglal a települési önkormányzatok környezetvédelmet érintő rendeleteinek tervezetével kapcsolatban;
d) elősegíti az 58. § (7) bekezdése szerinti egyezség létrehozását;
e) javaslatot tehet települési önkormányzati környezetvédelmi társulások létrehozására.
(3) A megyei jogú város tekintetében a (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti feladatokat az egyeztető bizottság [ÖT 61/A. §] keretében kell ellátni.
47. § (1) A 46. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott települési környezetvédelmi programnak tartalmaznia kell, különösen:
......
e) a lakossági és közszolgáltatási (vendéglátás, település-üzemeltetés, kiskereskedelem) eredetű zaj-, rezgés- és légszennyezés elleni védelem,
f) a helyi közlekedésszervezés,
településre vonatkozó feladatait és előírásait.
(2) A települési önkormányzat gondoskodik a települési környezetvédelmi programban foglalt feladatok végrehajtásáról, a végrehajtás feltételeinek biztosításáról, figyelemmel kíséri az azokban foglalt feladatok megoldását, és a programot szükség szerint - de legalább kétévente - felülvizsgálja.
(3) A jóváhagyott környezetvédelmi programban meghatározott feladatokat a település rendezési terveinek jóváhagyása során, illetve az önkormányzat által hozott más határozat meghozatalával - szükség esetén önkormányzati rendelet megalkotásával - kell végrehajtani.
(4) Települési önkormányzatok közös települési környezetvédelmi programot is készíthetnek.
48. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete, illetőleg a fővárosi önkormányzat esetén a fővárosi közgyűlés önkormányzati rendeletben - törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott módon és mértékben - illetékességi területére a más jogszabályokban előírtaknál kizárólag nagyobb mértékben korlátozó környezetvédelmi előírásokat határozhat meg.
(2) A települési önkormányzat környezetvédelmi tárgyú rendeleteinek, határozatainak tervezetét, illetve a környezet állapotát érintő terveinek tervezetét, a környezetvédelmi programot [46. § (1) bek. b) pont] a szomszédos és az érintett önkormányzatoknak, valamint a területi környezetvédelmi hatóságnak [65. § (1) bek. a) pont] megküldi. A területi környezetvédelmi hatóság szakmai véleményéről harminc napon belül tájékoztatja a települési önkormányzatot.
(3) A települési önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartozik:
......
c) a légszennyezettség szempontjából ökológiailag sérülékeny területek kijelölésével kapcsolatos eljárásban való közreműködés.

21/2001. (II. 14.) Korm. rendelet a levegő védelmével kapcsolatos egyes szabályokról
1. § A rendelet célja a környezeti levegő minőségének tartós és hatékony megóvása és javítása, az emberi egészség védelme és a környezet állapotának megőrzése érdekében.
A levegő védelmének általános szabályai
4. § A levegővédelmi követelményeket az országos és regionális környezetvédelmi, illetve társadalmi, gazdasági programok, tervek, a területfejlesztési, terület- és településrendezési tervek kidolgozása során, valamint az önkormányzatok környezetvédelmi programjaiban, a gazdálkodó szervezetek terveiben és a műszaki tervezésben - a külön jogszabályokban foglaltak szerint - érvényesíteni kell.
(4) A 2. számú melléklet A) és B) pontjaira előírt védelmi övezetnél kisebb védelmi övezetet is megállapíthat a környezetvédelmi hatóság az érintett települési önkormányzat (a Fővárosban a kerületi önkormányzat) jegyzőjének (a továbbiakban együtt: a települési önkormányzat jegyzője) és a közegészségügyi, valamint az építésügyi hatóság szakhatósági állásfoglalása alapján - ha az nem a települési önkormányzat jegyzője -, ha valamennyi levegővédelmi követelmény teljesül. Az így megállapított védelmi övezet sugara nem lehet kisebb az A) pontban felsorolt tevékenységeknél 300 m-nél és a B) pontban felsorolt tevékenységeknél 200 m-nél. Meglévő telephelyen tervezett új vagy felújításra kerülő forrás esetében a környezetvédelmi hatóság egyedi eljárásban, a közegészségügyi hatóság és a települési önkormányzat jegyzőjének szakhatósági állásfoglalása alapján ennél kisebb értéket is engedélyezhet.
Mozgó légszennyező forrásokra vonatkozó szabályok
12. § (1) Mozgó légszennyező forrás (közúti, nem közúti, vasúti, vízi és légijármű) csak akkor helyezhető forgalomba és úgy üzemeltethető, ha kielégíti a külön jogszabályban meghatározott levegővédelmi követelményeket.
A levegővédelmi ügyekben eljáró hatóságok
23. § (1) A levegőtisztaság-védelmi hatósági feladatokat - ha jogszabály másként nem rendelkezik - első fokon a környezetvédelmi felügyelőség, illetőleg e rendeletben meghatározott esetekben, a települési önkormányzat jegyzője látja el.
(4) A települési önkormányzat jegyzője
f) környezetvédelmi felügyelőséggel, a közegészségügyi és a közlekedési hatósággal együttműködve rendszeresen értékeli illetékességi területének légszennyezettségi állapotát, arról a lakosságot tájékoztatja.

12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
A Minisztertanács az emberi környezet védelméről szóló 1976. évi II. törvény 53. §-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli:
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket;
10. § (1) Út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítésének, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújításának, korszerűsítésének tervezésekor - a zaj- és rezgésterhelési határértékek érvényesítése érdekében - zaj- és rezgésvédelmi munkarészt is kell készíteni, amelyben a hosszú távra tervezett forgalmat kell figyelembe venni.
(2) Autópályával, autóúttal, országos főúttal, ennek belterületi szakaszával, városi gyorsforgalmi úttal, továbbá vasútvonallal, polgári repülőtérrel kapcsolatos területfelhasználás, építés (létesítés), üzembe helyezés engedélyezése előtt - zaj- és rezgésvédelmi szempontból - be kell szerezni a környezetvédelmi hatóság hozzájárulását.

20/1984. (XII. 21.) KM rendelet az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről
A forgalomszabályozás általános szabályai
4. § (1) Az utak forgalmát úgy kell szabályozni (a forgalmi rendet úgy kell kialakítani), hogy a közlekedés résztvevői biztonságosan, gyorsan és zavartalanul közlekedhessenek.
(2) A forgalomszabályozási munka a szabályozás megtervezésében, megvalósításában (közúti jelzésekkel, építésekkel), hatásának megfigyeléséből és - szükség esetén - módosításából áll.
(3) A forgalomszabályozás során figyelembe kell venni a szabályozandó út (útszakasz, útkereszteződés)
- közlekedésbiztonsági helyzetét és annak időbeni változásait,
- forgalmának biztonságát és zavartalanságát befolyásoló környezet,
- forgalmának nagyságát, összetételét és annak változásait,
- műszaki jellemzőit,
- környezetének településrendezési és környezetvédelmi szempontjait.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
Csendháborítás
6. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, tömegközlekedési eszközön, továbbá természeti és védett természeti területen indokolatlanul és a megengedettnél nagyobb zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát, illetőleg a természeti vagy a védett természeti értéket zavarja,
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	Az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
	A Gellérthegyen kialakult zaj- és levegőszennyezéssel kapcsolatos panasz tárgyában a vizsgálat megállapította, hogy az érintett hatóságok,  a kerületi önkormányzatok és a fővárosi önkormányzat évek óta elmulasztották annak a döntésnek a meghozatalát amely hathatósan kezeli és lehetőség szerint megszünteti a sérelmezett állapotot, megakadályozza az egészségre ártalmas zaj- és levegőszennyezést, az ezzel járó épületromlást, és intézkedésével lehetővé teszi az ott élők nyugalmát, éjszakai pihenését.
A turistaforgalommal és buszközlekedéssel járó sérelmeket az önkormányzatok nem vitatták, de a zavaró körülmények végleges megoldását csak  távlatokban vázolták, és még akkor sem elkötelezéssel, hanem csak lehetőségként felvetve - jelezve a vállalkozói megvalósítást - a Tabánból induló  sikló megépítését, egybekapcsolva azt a Rác fürdő felújításával. A közel félszáz érintett panaszos ennél konkrétabb és időben közelebbi eredményt jelentő javaslatokat tett, olyanokat melyek egy része Önkormányzati intézkedésekkel, más része a forgalomszervezési intézkedések gyakorlati kivitelezésével, a Citadella épületállomány vagyonkezelőjének, a három önkormányzat (Budapest Főváros, I. ker., XI. ker.), azok turisztikai, idegenforgalmi bizottságainak, szükség esetén a Budapest-Közép-Dunavidéki Regionális Idegenforgalmi Bizottság intézkedésével megvalósíthatók.
Ezek a következők:
A Gellérthegy zöldterületének, növényzetének megtartása, a lakók egészségi állapotának megvédése, az életfeltételek javítása érdekében a kerületi önkormányzat(ok) döntsenek a területi határok meghatározásával a pihenő-övezet kialakításáról.  
A Citadellára irányuló turistaforgalom siklóval vagy más módon történő közlekedés végleges megoldásáig az önkormányzat(ok) intézkedjenek az ideiglenes forgalomkorlátozásról: 
     -  járművek súlykorlátozása; 
     -  az éjszakai nyugalom részleges biztosítása érdekében a forgalom időbeli korlátozása;
     -  kísérleti jelleggel  az autóbuszos turistaforgalom megtiltása és környezetkímélő kis-        buszok indítása a Citadellára.
A "Gellérthegy természetvédelmi terület létesítéséről" szóló miniszteri rendelet mindezen intézkedéseket alátámasztja,  a környezetvédelmi minisztérium intézkedését is  szükségessé teheti. A panaszosok ezért beadványukat a miniszterhez, valamint az Országgyűlés Környezetvédelmi Bizottsága elnökének is megküldték. A természetvédelmi terület és az idegenforgalom érintettsége miatt a jelentés megküldésével a környezetvédelmi minisztériumot, az országgyűlési szakbizottságot, a természetvédelmi igazgatóságot és a regionális idegenforgalmi bizottságot is tájékoztatom, egyben kérem, hogy Budapest főváros kiemelkedő jellegére tekintettel a vizsgálják meg az esetleges segítségnyújtás lehetőségeit.  
	A vizsgálat  megállapította, hogy a részleges intézkedések kiadása ellenére ("fekvő rendőr", tempó 30 forgalmi rend) a Gellérthegyen kialakult, az érintett (kerületi és fővárosi) Önkormányzatok által is ismert, évek óta fennálló zaj- és levegőszennyezés eredményes megoldására az Önkormányzatok nem tettek intézkedést. A sérelmes állapotok érintik a lakók egészségi állapotát, ingatlanuk állagának veszélyeztetését, ezért a megoldás, - akár átmenti jellegű is - tovább nem halasztható.
Az intézkedésének elmulasztása az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben visszásságot okoz.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 21. § (1)bekezdése alapján felkérem 
Budapest Főváros Önkormányzatát, a
Budavári Önkormányzatot, és
Budapest Főv. XI. ker. Önkormányzatát, illetve képviseletükben eljáró főpolgármestert, polgármestereket, 
hogy hatáskörük szerint, összehangolt tevékenyéggel, fokozatos lépések bevezetésével - figyelembe véve és a lakosság által tett javaslatokat, az előkészítő munkákba történő bevonással - intézkedjenek a Gellérthegyen kialakult zaj- és levegőszennyezéssel járó autóbuszos turistaforgalom szabályozásáról, a sérelmezett állapotok megszüntetéséről.
	Kérem az érintetteket, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjukról, és az elkövetkezőkben tervezett intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2002. március 5.

Takács Albert