OBH 3772/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása:
	Panaszos beadványában Szigetszentmiklós Város Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának eljárását sérelmezte. 
	A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 
	Tájékoztatás és iratok megküldése céljából megkerestem a Városi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, s helyszíni szemlét is tartottam.
Megállapított tényállás:
	Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához benyújtott beadványában rögzítette, hogy 2000. augusztusában panasszal élt a helyi önkormányzatnál, mert szomszédja (a Szigetszentmiklós, Híradó u. 58. szám alatti házas ingatlan tulajdonosa) telkén "ipari hulladéktelepet" létesített. A szomszéd saját telkén nagy mennyiségű használt mosógépet, autógumit, fém rudakat, különféle műanyag tárgyakat, használt bútorokat, textil- és egyéb azonosíthatatlan hulladékot halmozott fel. A panaszolt szomszéd ingatlana gazos, gondozatlan, kezeletlen. A panaszolt telken felhalmozott több teherautónyi hulladék az ingatlan területének jelentős részét lefedi, az ott tárolt különféle hulladékok miatt fokozott a tűzveszély, a rágcsálók elszaporodásának a lehetősége, a látvány borzalmas. E körülmények a szomszédos ingatlanok értékét csökkentik, s panaszost ingatlana békés birtoklásában zavarják. 
	Panaszos tájékoztatása szerint az önkormányzat jegyzője a 4174/2000. számú és 2000. augusztus 17-én kelt határozatával kötelezte a panaszolt ingatlan tulajdonosát, "... ingatlana hulladékoktól, gyomoktól, valamint rágcsálóktól - 15 napon belül - való megtisztítására, majd az ingatlan tisztán tartására". Mivel a panaszolt a határozatban foglalt kötelezésnek nem tett eleget, ezért panaszos írásbeli tájékoztatást kért a jegyzőtől. Az önkormányzat jegyzője a 2498/2001. számú és 2001. április 10-én kelt levelében az önkormányzat jegyzője egyebek mellett arról tájékoztatta panaszost, hogy "a panaszolt ingatlanon 2001. III. 28. napján tartott helyszíni szemlén megállapítást nyert, hogy az ingatlanon különböző, de elsősorban fémből készült berendezések, alkatrészek, eszközök kerültek elhelyezésre, ... környezetszennyezés nem volt tapasztalható. Szemét, hulladék lerakása az ingatlanon nem történt. ... alkatrészek, eszközök tárolását az ingatlanon nem lehet megtiltani."
	Ezt követően panaszos 2001. VII. 9-én kelt beadványában - több társával együtt - kérte az önkormányzatot a már korábban is vázolt állapot megszüntetése érdekében való haladéktalan intézkedés megtételére. E kérelem azonban válasz nélkül maradt, mint ahogy az említett határozatban foglalt kötelezés teljesítésének elmaradása esetén szükséges végrehajtás elrendelése sem történt meg. Panaszos ezt követően fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához.
	Az országgyűlési biztos az ügyben iratok megküldése és tájékoztatás céljából több alkalommal megkereste a jegyzőt. A jegyző az országgyűlési biztos megkereséseit minden esetben, határidőben teljesítette, azonban a panaszolt állapot megszüntetése érdekében a már említetteken túl intézkedést nem tett. Ezért az országgyűlési biztos 2002. júliusában a tényállás tisztázása érdekében helyszíni szemlét tartott. A helyszíni szemle alkalmával megállapítható volt, hogy a panaszolt ingatlan olymértékben elhanyagolt, hogy annak állapota nem felel meg az önkormányzat 9/1996. III.28.) KT számú - "a köztisztaság fenntartásáról és állattartásról, környezetvédelemről" szóló rendeletében foglaltaknak. A szemle alkalmával ugyancsak megállapítható volt, hogy a panaszolt ingatlanon 30 db műanyag hordó, 20 db használt mosógép, 30 db 6 folyóméter hosszúságú fémcső, 2 db személygépkocsi-roncs, 40 db nagy méretű fémből készült világítótest, több használt gáztűzhely, 50 db különböző méretű használt gépkocsi gumiabroncs, jelentős számú gépjármű akkumulátor, építőipari állványok, ponyvával letakart különféle, de nem azonosítható hulladék, egyéb fémhulladék, textilhulladék találhatók. Az ingatlan rendkívül elhanyagolt és nem gyommentes állapotú. A szemle alkalmával panaszos arról is tájékoztatást adott, hogy a panaszolt ingatlan tulajdonosa az általa összegyűjtött és kimosott női intimbetéteket az udvarára feszített kötélen, illetve kerítésen szokta szárítani, továbbá hogy a szemlét három héttel megelőzően a panaszolt ingatlanon rágcsálók (patkányok) jelenlétét észlelték. A szemlén szerzett tapasztalatairól az országgyűlési biztos a jegyzőt tájékoztatta.
A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai:
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
•	Az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

•	A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 188. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg."
A (2) bekezdése úgy szól, hogy: "A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg."
A Ptk. 191. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani."
A Ptk. 192. § (1) bekezdése értelmében "Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását."
A Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) 26. § (1) bekezdése szerint: "A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes."
•	A Ptké. 29. §-a úgy szól, hogy: "Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni."

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése szerint "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés úgy szól, hogy "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az Áe. 16. § (3) bekezdése előírja "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."
Az Áe. 26. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."
A (4) bekezdés rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást."
Az Áe. 27. § (2) bekezdése azt rendeli, hogy "A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány."
Az Áe. 42. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
Az (Áe.) 77. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy: "A közigazgatási szerv első fokú határozata jogerős és végrehajtható, ha a határozat ellen határidőn belül nem fellebbeztek, a fellebbezésről lemondtak, vagy a fellebbezést e törvény kizárja."
A (4) bekezdés szerint: "Ha a közigazgatási szerv teljesítési határidőt vagy határnapot állapított meg, a határozat csak ennek letelte után hajtható végre."
Az Áe. 78. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: "A határozat végrehajtását - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az első fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el.
A (2) bekezdés rendelkezései kimondják: "A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak - köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el."
Az Áe. 82. §-ának rendelkezései szerint: "(1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a)	a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b)	a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c)	a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d)	a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható."
Az Áe. 83. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: "A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy: "A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet."

	Álláspontom szerint a beadványban foglalt panasz, mely szerint panaszost említett szomszédjának az ingatlanán történt nagymértékű, különböző összetételű hulladékok felhalmozása békés birtoklásában zavarja, alkalmas lehet a birtoksértés megállapítására. Mivel panaszos kérelmét a birtoksértő cselekmény megvalósítását követően egy éven belül terjesztette elő a jegyzőnél, a jegyző köteles volt az eljárás 30 napon belül történő lefolytatására és határozathozatalra is. 
		A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII.15.) AB számú határozata indokolásának II/2. pontjában kifejtette, hogy "A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A vizsgálat megállapította, hogy a jegyző a panaszos és társai által előterjesztett kérelemben foglaltakat nem vizsgálta, s 30 napon belül való határozathozatali kötelezettségét is elmulasztotta, ezáltal eljárása kiszámíthatatlanná vált. A jegyző mulasztásával megsértette a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ugyanakkor ez az eljárás veszélyeztette panaszos tulajdonhoz való jogát is. A jegyző mulasztása az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.
	A vizsgálat azt is megállapította, hogy a jegyző az országgyűlési biztos által tartott szemléről kapott tájékoztatást követően 2002. július 4. napján - soron kívül - helyszíni szemlét tartott a panaszolt ingatlanon. Soron kívül, még e napon hozott 370-2/2002. számú határozatában megállapította, hogy a panaszolt az ingatlanán "hatalmas mennyiségű használt holmit halmozott fel. Ezek főképp régi, megrongálódott, - alaposan feltehetően eredeti rendeltetésére mostani állapotában alkalmatlan műszaki cikkek, ezek alkatrészei egyéb fém- és műanyagtárgyak. Minden kétséget kizáróan megállapítható, hogy panaszolt udvarának látványa a városképet rontja, esztétikailag súlyosan zavaró hatású." A jegyző határozatában tényként állapította meg azt is, hogy "... a felhalmozott használt ipari termékek mennyisége eléri azt a mértéket, amelyre a telepengedélyezésről szóló 80/1989. (VI.11.) Korm. rendelet értelmében tárolásra és raktározásra való engedélyt kellett volna kérni. A panaszolt pedig ilyen engedéllyel nem rendelkezik." A jegyző a panaszolt magatartását birtokháborításnak minősítette, s a birtokháborító magatartástól eltiltotta, továbbá kötelezte az engedély nélkül tárolt, használt ipari cikkek tárolásának 3 napon belül való megszüntetésére.
	Panaszos arról tájékoztatta a jegyzőt, hogy a szomszédja a határozatban foglalt kötelezésnek nem tett eleget. A jegyző a 370-3/2002. számú és 2002. július 24-én kelt határozatával korábbi határozatában foglalt kötelezés teljesítésének azonnali végrehajtását rendelte el, s egyidejűleg határozatának nem teljesítése esetére 100.000 Ft-ig terjedő pénzbírság kiszabását helyezte kilátásba. A jegyző a 2002. augusztus 7-én kelt 370-4/2002. számú határozatával 20.000 Ft végrehajtási bírság megfizetésére kötelezte a panaszolt ingatlan tulajdonosát, mivelhogy a már említett határozatban foglalt kötelezést nem teljesítette. 
	Arra is tekintettel, hogy helyszíni szemlémet követően, - de vizsgálatom lezárását  megelőzően - a jegyző az alkotmányos jogokkal összefüggésben általa előidézett visszásságot 2002. július 4. napján kelt határozatával megszüntette, ajánlást nem teszek. Azonban felhívom a jegyző figyelmét - a jövőbeni hasonló esetek elkerülése érdekében - a határidők pontos betartására, s a kötelezést kimondó határozatában foglaltak érvényre juttatására. 
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az önkormányzat jegyzőjét is tájékoztattam. 
Budapest, 2002. augusztus 23.
Lenkovics Barnabás