OBH 3442/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
	Panaszos a beadványában azt sérelmezte, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Jegyzője szóban utasította el személygépkocsi szerzési támogatás iránti kérelmét, a kérelemmel összefüggésben határozatot nem hozott. Kifogásolta továbbá, hogy a Polgármesteri Hivatal munkatársai úgy tájékoztatták, hogy a szerzési támogatás feltétele, hogy a mozgássérült, vagy házastársa rendelkezzen érvényes vezetői engedéllyel.

Megállapított tényállás
	A vizsgálat során megkerestem az érintett jegyzőt és tájékoztatást kértem a panasszal kapcsolatban. A jegyző tájékoztatása szerint a panaszos 2000 és 2001 folyamán közlekedési támogatásban részesült. 2001. január 22-én személygépkocsi szerzési támogatás iránt nyújtott be kérelmet, melyhez csatolta a jogszabály által előírt igazolásokat, köztük a panaszos szállítását vállaló fiúgyermek jogosítványát. Április folyamán a panaszos felesége felkereste a Polgármesteri Hivatalt, ahol az ügyintéző arról tájékoztatta, hogy férje nem jogosult a szerzési támogatásra, mert sem a panaszos, sem a felesége nem rendelkezik jogosítvánnyal. Ezek után a kérelmet tartalmazó nyomtatvány első oldalán aláíratta a vele a következő kézzel írott szöveget: "tudomásul veszem, hogy nem adható". Panaszos és felesége a döntésről határozatot nem kapott.

Alkalmazott jogszabályok

•	164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről
2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
a) személygépkocsi szerzési támogatás (a továbbiakban: szerzési támogatás),
...
c) közlekedési támogatás,
d) parkolási engedély.
4. § (1) Szerzési támogatásra való jogosultsága annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek állapítható meg,
a) aki érvényes vezetői engedéllyel - segédmotoros rokkantkocsi szerzési támogatására irányuló kérelem esetén járművezetői igazolvánnyal - rendelkezik, vagy gépjárművezetői alkalmasságát a szakértői bizottság megállapította, vagy ha vezetői engedéllyel nem rendelkezik, de személygépkocsival történő szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező szülője, házastársa vagy a vele legalább egy éve közös háztartásban élő élettársa (a házastárs és az élettárs együtt a továbbiakban: házastárs) írásbeli nyilatkozatban vállalja, valamint
b) akinek a családjában az egy főre jutó, a tárgyévet megelőző év havi átlagos nettó jövedelme a tárgyév január 1. napján érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének kettő és félszeresét nem haladja meg, és
c) a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül mozgáskorlátozottságára tekintettel nem részesült szerzési támogatásban vagy gépjármű-behozatali vámmentességben.
4/A. § A hivatal az alábbi feltételek együttes fennállása esetén szerzési támogatásra való jogosultságot állapíthat meg annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek is,
a) aki a szakértői bizottság véleménye szerint gépjármű vezetésére alkalmatlan,
b) aki megfelel a 4. § (1) bekezdésének b)-c) pontjában foglalt feltételeknek,
c) akinek a gépjármű használata munkaviszonya vagy tanulói jogviszonya fenntartása miatt indokolt,
d) akinek a szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező, vele legalább egy éve közös háztartásban élő, nagykorú gyermeke, testvére írásbeli nyilatkozatban vállalja.
8. § (1) A közlekedési kedvezmények iránti, illetve a 11. § (2) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítására irányuló kérelmet a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti illetékes települési önkormányzat jegyzőjéhez (a továbbiakban: jegyző) kell benyújtani.
11. § (1) A jegyző a kérelemről határozattal dönt. A határozat rendelkező részében megállapítja a súlyos mozgáskorlátozottság tényét vagy annak hiányát. A szerzési és az átalakítási támogatásra való jogosultságot megállapító határozat indokolásában a 15. § (2) bekezdésében foglaltakra, valamint hadirokkant kérelmező esetében a hadirokkantság tényére külön ki kell térni.
(2) A szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító határozat érvényességi ideje egy év. A jegyző kérelemre - a jogosultsági feltételek igazolása mellett - a határozat érvényességi idejét évenként meghosszabbítja.
(3) A jegyző a szerzési jogosultságot megállapító jogerős határozat egy példányát minden év június 30-ig felterjeszti a hivatalhoz.
11/A. § (1) A jegyző a 9/A. § szerinti kérelmet mellékleteivel, a mozgáskorlátozottság tényét tartalmazó jogerős határozatával, valamint érdemi javaslatával együtt a tárgyév május 31. napjáig felterjeszti a hivatalhoz.

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
27. § (2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány.

Érintett alkotmányos jogok
•	Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
•	Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat két kérdésre terjedt ki, egyrészt arra, hogy a panaszos megkapta-e a megfelelő tájékoztatást, másrészt arra, hogy helyes volt-e a jegyző személygépkocsi szerzési támogatás iránti kérelemmel kapcsolatos eljárása.
	1. A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet szerint három esetben állapítható meg a súlyos mozgáskorlátozottságra tekintettel személygépkocsi szerzési támogatás. Az a súlyos mozgáskorlátozott személy, aki érvényes vezetői engedéllyel rendelkezik, vagy gépjárművezetői alkalmasságát a szakértői bizottság megállapította, vagy ha vezetői engedéllyel nem rendelkezik, de személygépkocsival történő szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező szülője, házastársa vagy a vele legalább egy éve közös háztartásban élő élettársa vállalja, akkor részesülhet az említett támogatásban, ha a családjában az egy főre jutó jövedelem a jogszabály által előírt határt nem haladja meg, és a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül nem részesült az említett támogatási formában. Megállapítható továbbá a szerzési támogatásra való jogosultsága annak a személynek, aki a vele közös háztartásban élő 3. életévét betöltött súlyos mozgáskorlátozott kiskorú gyermeke személygépkocsival történő szállítását vállalja, ha a szállítás a gyermek tanulói jogviszonya, gyógykezelése, rendszeres intézményi ellátása miatt indokolt. Ebben az esetben a szülőnek kell rendelkeznie érvényes vezetői engedéllyel, és a támogatás feltételei között szerepel az előbbi esetre is vonatkozó jövedelemhatár és a hét éves korlát. A szerzési támogatásra jogosultak harmadik csoportját azok a súlyos mozgáskorlátozottak alkotják, akik a szakértői bizottság véleménye szerint gépjármű vezetésére alkalmatlanok, a gépjárműre munkaviszonyuk vagy tanulói jogviszonyuk fenntartása miatt van szükségük, és szállításukat érvényes vezetői engedéllyel rendelkező, velük legalább egy éve közös háztartásban élő, nagykorú gyermekük, testvérük vállalja. Természetesen esetükben is fennáll a jövedelemre és a hát éves időtartamra vonatkozó korlátozás.
	A vizsgált esetben sem a panaszos, sem a felesége nem rendelkezett érvényes vezetői engedéllyel, ezért a panaszos szállítását a jogosítvánnyal rendelkező gyermeke vállalta volna. Így tehát a panaszos - a fent már részletesen leírtak szerint - a harmadik csoport tagjaként részesülhet támogatásban, ha az ehhez szükséges feltételeknek megfelel.
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban Áe.) alapelvei szerint az "ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja." Az ügyfél azért fordul a közigazgatási szervhez, hogy részére valamilyen jogot biztosítson, adatot igazoljon, nyilvántartásába felvegye. Az ügyfél az első nyilatkozatát az eljárás indulásakor kérelmében teszi meg, amely írásban és szóban is megtörténhet. A közigazgatási szerv különböző módon köteles elősegíteni az ügyfél nyilatkozattételi jogának érvényesülését, így köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. Fontos rendelkezése az is a törvénynek, amely kimondja, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt nem érheti hátrány, erről a közigazgatási szerv gondoskodik. A tájékoztatás alkalmával el kell magyarázni, hogy az ügyet az ügyfél számára milyen eszközökkel és módon lehet a legegyszerűbben, legkedvezőbben elintézni és milyen akadályok merülhetnek fel.
	A vizsgált esetben a panaszost az ügyintézőnek nem csak arról kellett volna tájékoztatnia, hogy az első jogosulti csoport tagjaként nem kaphatja meg a támogatást, hanem az Áe. előírásainak és a kedvezményeket szabályozó jogszabály tartalmának megfelelően a fent leírt mindhárom esetről és a hozzá kapcsolódó feltételekről is.

	2. A személygépkocsi szerzési támogatás iránti kérelmet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet szerint a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti illetékes települési önkormányzat jegyzőjéhez kell benyújtani. A jegyző a kérelemről határozattal dönt. A határozat rendelkező részében megállapítja a súlyos mozgáskorlátozottság tényét vagy annak hiányát. A jogosultság harmadik esetében a támogatást azonban a megyei közigazgatási hivatal állapíthatja meg. Az említett jogszabály szerint ebben az esetben a jegyző a kérelmet mellékleteivel, a mozgáskorlátozottság tényét tartalmazó jogerős határozatával, valamint érdemi javaslatával együtt a tárgyév május 31. napjáig felterjeszti a hivatalhoz.
	A vizsgált esetben az érintett jegyző a panaszos kérelmét nem terjesztette fel a megyei közigazgatási hivatalhoz, így a panaszos kérelmét az arra jogosult közigazgatási szerv érdemben nem bírálhatta el. A jegyző eljárásával megsértette a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet erre vonatkozó szabályait.
	Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam - s elsősorban a jogalkotó - kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények."
	Az országgyűlési biztosok gyakorlata szerint az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye olyan alkotmányos alapérték, mely minden jogalkalmazót kötelez. A jogbiztonság követelményének részét képezi a tisztességes eljáráshoz való jog, melyet az eljárási garanciák betartása biztosít az állampolgárok számára. A tisztességes eljáráshoz való jog minden hatósági intézkedés során megilleti az állampolgárt. Az Alkotmányból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog akkor is kötelezi a jogalkalmazót, ha az érintett esetben a jogszabályok nem tartalmaznak részletes eljárási előírásokat, garanciákat.
	Az eljáró közigazgatási szervek részéről a megfelelő tájékoztatás és a kérelem közigazgatási hivatalhoz történő felterjesztésének elmulasztása a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelményével [Alkotmány 2. § (2)] és - mivel a panaszos esetleges jogosultsága esetén nem részesülhetett a támogatásban - a szociális biztonsághoz való joggal [Alkotmány 70/E. §] összefüggésben okozott visszásságot.

Ajánlás
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
	Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az önkormányzat tartsa be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályait és az ügyfeleknek adja meg a megfelelő tájékoztatást.
	Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében a jegyző a súlyos mozgáskorlátozottak személygépkocsi szerzési támogatás iránti kérelmeit a jogszabályban előírtaknak megfelelően kezelje.
	Kérem az érintett jegyzőt, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése értelmében az ajánlással kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 2001. szeptember 5.

Lenkovics Barnabás