OBH 3341/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Bódis Cecília

Az eljárás megindítása
	A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához írt beadványban azt sérelmezte, hogy a UPC Magyarország Kft. a megváltoztatott csatornakiosztás folytán lehetetlenné teszi számára a közszolgálati televízió (a Magyar 2-es csatorna) vételi lehetőségét. 
	Mivel a panaszolt sérelemmel összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság lehetősége nem volt kizárható, az 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) szerint vizsgálatot indítottam.
	Tájékoztatás és az iratok rendelkezésemre bocsátása céljából az Obtv. 18. § (2), illetve (4) bekezdése alapján megkerestem a hírközlési hatóságot és a szolgáltatót.  

Az ügy jogszabályi háttere

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
2001. évi XL. törvény a hírközlésről (Hkt.), illetve a 248/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet a Hírközlési Felügyeletről és a Hírközlési Felügyelet szervei által kiszabható bírságokról
24/2001. (XII. 22.) MeHVM rendelet a hírközlési hatóság piacfelügyeleti tevékenységéről és a piacfelügyeleti díj mértékéről
2. § (1) A hatóság piacfelügyeleti tevékenysége körében vizsgálja a Hkt. 84. § (2) bekezdésében foglaltakat, valamint 
b) a hírközlési szolgáltatások minőségét befolyásoló szolgáltatói magatartást
4. § (1) Az előfizető a Hírközlési Területi Hivataltól minőségfelügyeleti eljárás megindítását kérheti, ha vitatja a hírközlési szolgáltatónak a hírközlési szolgáltatások minőségére, a szolgáltató által végzett hibaelhárításra (a továbbiakban együtt: a hírközlési szolgáltatás minősége) vagy a szolgáltatásokkal kapcsolatos díjszámításra (számlázásra) vonatkozó állásfoglalását (panasz).
(4) A Hírközlési Területi Hivatal a panasz alapján hozott határozatában nyilatkozik a szolgáltatás minőségének megfelelőségéről vagy a számlázási rendszer helyességéről. Ha a hírközlési szolgáltatás teljesített minősége nem felel meg a jogszabályban előírt vagy vállalt feltételeknek (célértékeknek), vagy a hírközlési szolgáltató díjszámítása nem volt helyes, a Hírközlési Területi Hivatal kötelezi a hírközlési szolgáltatót az eltérés megszüntetésére, és egyben kötelezettséget állapít meg a hírközlési szolgáltató számára a szolgáltatás minőségére, a számlázási rendszer helyességére vonatkozóan.

1996. évi I. törvény a rádiózásról és televíziózásról
117. § (1) 1996. július 1-jétől az üzemben tartó köteles rendszere révén elosztani a közszolgálati műsorszolgáltató valamennyi műsorát, amennyiben ezek vételkörzete kiterjed az adott fejállomásra. Ezeket a műsorokat alapszolgáltatásként kell elosztani és ezekért a műsorszolgáltatásokért többletdíjat az előfizetőtől nem lehet kérni.

Az érintett alkotmányos jog
Eljárásom során a következő alkotmányos jog érvényesülését vizsgáltam: 
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A panaszos beadványában előadta, hogy a kábelszolgáltató "önkényesen" megszüntette a  közszolgálati 2-es csatorna sugárzását, ezzel állampolgári jogai gyakorlásában korlátozta. Többször a szolgáltatóhoz fordult, de azt a felvilágosítást kapta, hogy állítsa át régebbi készülékét, de ezt sajnos nem tudta megtenni, mert olyan régi típusú televízió készülékkel rendelkezik, mellyel nem tudta a vételt beállítani.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos hatásköre a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárására, ennek során hozott határozatára, illetve a hatóság intézkedésének elmulasztására terjed ki. 
	A közszolgálati műsorszolgáltatás elosztási kötelezettsége [médiatv. 117.§ (1)] folytán a kábeltársaság - bár szolgáltatásait szerződéses viszonyon alapulva nyújtja - közszolgáltatást végző szervnek minősülhet: a törvény szerint a kábeles műsorelosztó rendszer üzemben tartója köteles alapszolgáltatásként - tehát a legalacsonyabb díjtétellel - elosztani a közszolgálati média valamennyi műsorát. Tehát ha valaki a kábelszolgáltatóval van szerződéses viszonyban, ezeket a közszolgálati műsorszolgáltatásokat (M1, M2. Duna TV) az alapdíjért meg kell kapnia. Erre figyelemmel hatáskörömet állapítottam meg a probléma vizsgálatára. Ugyanakkor fontos megjegyezni, hogy ebben az esetben sem vizsgálhattam a szolgáltató teljesítésének szerződésszerű voltát, a szolgáltatás minőségi megfelelőségét, hanem a törvény (Obtv.) adta lehetőségeimmel élve a szolgáltató felügyeleti szerve (jelen esetben a Hírközlési Felügyelet) oldaláról közelítettem a problémát.
	Egy másik ügy kapcsán (OBH-4445/2001) telefonon tájékoztatott a Hírközlési Felügyelet szakembere arról, hogy a televízió készülék műszaki állapotáért, az ebből (illetve a készülék típusának sajátosságaiból) adódó műsor-vételi problémákért a kábeltelevízió szolgáltató nem tartozik felelősséggel, ez a - hírközlési hatóság által jóváhagyott - vállalkozási feltételekben, illetve az egyéni előfizetői szerződésekben is szerepel, valamint erről a szolgáltatók tájékoztatják az ügyfeleiket. A szolgáltató felelőssége a szolgáltatási pontig terjed: vagy egy közös bemeneti "dobozig" (társasházaknál), vagy a készülékig.
	A szolgáltató a műsorcsatornák vételi helyéről tájékoztatást ad (ún. csatorna-kiosztási táblázat), ha változás történik a műsor-kiosztásban, erről szintén értesíti a fogyasztókat. Az ügyfélnek is tájékozódnia kell a megadott paraméterek alapján, mielőtt döntést hoz, melyik programcsomagra fizet elő:  alkalmas-e a televízió készüléke az őt érdeklő csatornák vételére? Probléma esetén lehetséges, hogy néhány ezer forintért egy ún. tunert lehet a készülékbe építtetni.
	Hivatalos megkeresésemre az Hírközlési Területi Hivatal Budapesti Irodájának vezetője arról tájékoztatott, hogy a panaszos és a szolgáltató is arról számolt be, hogy a jelzett probléma időközben megoldódott, így felügyeleti intézkedést nem kezdeményeztek, eljárásuk okafogyottá vált. Megállapítottam, hogy a Hivatal eljárásával kapcsolatosan alkotmányos visszásság lehetősége fel sem merült, hiszen a panaszos nem is fordult beadvánnyal a felügyelethez. 
	Megkeresésemre a szolgáltató regionális igazgatója tájékoztatott, hogy a panaszos egy rövid ideig valóban nem tudta fogni az M2-es csatornát, mivel annak sugárzását más technikai módon oldották meg (az ún. felső sonder csatornába került az M2), így a régi készülékkel valóban nem lehetett hozzájutni. A fent kifejtettek alapján a szolgáltató felelőssége feltehetően csak a tájékoztatási kötelezettség elmulasztásával kapcsolatosan merülhetett fel, ennek megállapítására azonban az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre. 
	Időközben a terület ellátását átterhelték egy másik fejállomásra, így a sugárzást biztosítani tudják úgy is, hogy az említett sávon érkező adást fogni nem képes régi típusú televíziókészülékekkel is fogható, így a panasz megszűnt. Ellenőrzésként levelünkre két technikus munkatárs a helyszínen ellenőrizte a  szolgáltatást és megállapították, hogy minden rendben van.
	Bár a szolgáltatónak az eredeti panasz kivizsgálásával kapcsolatos nem megfelelő eljárása nem zárható ki, vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panaszos problémája megoldódott, így erre tekintettel a hivatalomnál folyó eljárást további intézkedés nélkül lezárom.

Budapest, 2002. augusztus 10.

Lenkovics Barnabás