OBH 2610/2001. és az OBH 3325/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	A panaszosok beadványaikban a debreceni Ady Endre Gimnázium által szervezett felvételi vizsga értékelését kifogásolta. Állítása szerint az iskola eltérő pontszámot határozott meg az iskolába jelentkező fiúk (149,7), illetve lányok (162,5) részére.
	Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság , valamint a diszkrimináció tilalma alkotmányos elveinek érvényesülésével összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az ügyben a vizsgálatot 2001. április 12-én megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 18. § (2)-(4) bekezdéseire hivatkozva, és utalva a Közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX tv. 102. § (2) bekezdésének c) pontjára, amely szerint a fenntartó ellenőrzi a közoktatási intézmény (...) működésének törvényességét, felkértem Debrecen MJ Város jegyzőjét, hogy tájékoztasson az üggyel kapcsolatos álláspontjáról, továbbá a beadványok alapján általa tett vagy tenni kívánt intézkedésekről.
Az érintett alkotmányos jogok
	Eljárásom során a következő alkotmányos jogokat vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:
	1. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
	2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai és az ügy jogszabályi háttere
	A fenntartó által adott tájékoztatás szerint a jelzett oktatási intézmény a város egyik legkeresettebb középfokú oktatási intézménye, amelyben a hat és négy évfolyamos gimnáziumi oktatáson kívül két tanítási nyelvű (angol célnyelven) és drámatagozatos képzés is folyik. Az iskola népszerűségének oka a magas színvonalú képzésen kívül a demokratikus légkör és a diákcentrikusság.
	A felvételi eljárásban az intézmény elsősorban a nyitottságot és átláthatóságot tartotta szem előtt. Ennek megfelelően a következő tanév beiskolázását előkészítve 2000 novemberében nyílt napot szerveztek az iskolában, amelyen az igazgató tájékoztatta a szülőket a képzési rendszerről, a felvételiző tanulók lehetőségeiről és arról, mi tekinthető előnynek, hátránynak iskolába történő felvételnél. A fentieken túl heti egy alkalommal (csütörtök) 14.00-16.00 óráig intézmény vezetője fogadóórát tartott felvételi ügyekben.
	Annak érdekében, hogy a felvételi eljárás tisztaságára árnyék se vetődjön a felvételiző tanulók és szüleik megtekinthették a kijavított felvételi dolgozatokat és azokról fénymásolatot készíthettek. Az írásbeli és szóbeli felvételi vizsga után az intézmény elkészítette az általa összeállított rangsort és azt oly módon hozta nyilvánosságra, hogy a tanulók személyiségi jogai ne sérüljenek, nevezetesen a rangsort kódszámmal ellátva kifüggesztették az iskola aulájában.
	Azzal kapcsolatban, hogy az iskola a felvételinél előnyben részesítette a fiú tanulókat a lányokkal szemben, a  következő tájékoztatást kaptam: ”Az iskolába jelentkező tanulók közül egy, az iskola tanárai által kidolgozott és kipróbált szelektív felvételi eljárás során választják ki a majdani diákokat. Figyelembe veszik a tanulók előképzettségét, tanulási szokásait, motivációját és azok a tanulók kerülnek felvételre, akikkel - az intézmény megítélése szerint - sikeresen tudnak majd együtt dolgozni.
	A tanulók a 7. és 8. osztályos tanulmányi eredményükre 100 pontot, a magyar nyelvi, a matematika és az angol nyelvi dolgozataikra összesen szintén 100 pontot kapnak. További 30 pontot szerezhetnek az angol nyelvi szóbeli elbeszélgetés során.
	(...) az angol tagozaton a meghirdetett 15 férőhelyre ebben az évben 113 tanuló jelentkezett, 90 leány és 23 fiú tanuló (79,6 % illetve 20,4 %). Az általános iskolai eredmény és az írásbeli vizsgán szerzett pontok összesítése után kialakult egy rangsor a tanulók között. Az első 50 tanuló közül 45 volt lány és 5 fiú. A felvételi bizottság javaslatára az 51 és 72-ig terjedő csoportból választott ki az iskola még 5 fiú tanulót, akiket külön behívtak a szóbeli elbeszélgetésre”.
	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kot.) 42. § (1) bekezdése szerint az iskola - e törvényben foglalt kivétellel - meghatározhatja a tanulói jogviszony létesítésének tanulmányi feltételeit (a továbbiakban: felvételi követelmények). Az iskola a felvételi követelményeket a felvételi tájékoztatóban, a tanév rendjében meghatározott időben köteles nyilvánosságra hozni. Ha az iskola felvételi vizsgát tart, a felvételi vizsgát az iskola pedagógusaiból álló bizottság előtt kell letenni. A bizottság tagjait az igazgató bízza meg. Felvételi vizsga a tanév rendjében meghatározott körben és módon szervezhető.
	A Kot. 66. § (1) bekezdése értelmében a tanuló (magántanuló) az iskolával tanulói jogviszonyban áll. A tanulói jogviszony felvétel vagy átvétel útján keletkezik. A felvétel és az átvétel jelentkezés alapján történik. A felvételről vagy átvételről az iskola igazgatója dönt a 42. § (1)-(2) bekezdésében és a 46-47. §-ban meghatározottak alapján.
	Az Alkotmánybíróság működése során többször foglalkozott már a diszkrimináció tilalma kérdéskörével. Ennek során - egyebek mellett - megállapította: "(...) a megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni." 
	(...). "Az a kérdés, hogy a megkülönböztetés az alkotmányos határok között maradt-e, csakis a mindenkori szabályozás tárgyi és alanyi összefüggésében vizsgálható (...). Az egyenlőségnek az adott tényállás lényeges elemére nézve kell fennállnia. Ha azonban adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás vonatkozik valamely csoportra, ez a megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve ha az eltérésnek kellő súlyú alkotmányos indoka van." 
	"Az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérlegelés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes." (35/1994. (VI.24) AB. hat) ABH 1994, 200.
A vizsgálat megállapítása szerint annak ténye, hogy az iskola pedagógiai programjának megvalósítására hivatkozva, amely szerint szükség van a megfelelő leány-fiú arány kialakítására, nem valamennyi esélyes, hozzá jelentkezőt hívott be a szóbeli elbeszélgetésre, visszásságot idézett elő a diszkrimináció tilalmának alkotmányos elvével összefüggésben. 
	A fenntartó az esetről való tudomásszerzést követően azonnali intézkedésként felhívta az igazgató figyelmét az esélyegyenlőség megteremtésére. Az észrevételt követően az intézmény minden tanulónak lehetőséget adott a szóbeli vizsgára, így a rangsorban hátrább került tanulók is részt vehettek a szóbeli vizsgán. Végül a felvehető 15 férőhelyre 68 diákot szóbeliztetett az iskola: 52 leányt és 16 fiút.
	Jelentésem időpontjára véglegessé vált a felvettek listája. A 15 fős angol nyelvi csoportba 14 lány és 1 fiú tanuló került felvételre. 
	Tekintettel arra, hogy Debrecen MJ Város jegyzője felhívta az Ady Endre Gimnázium igazgatójának figyelmét arra, hogy az oktatási intézmény a jövőben szervezett felvételi eljárását a vonatkozó jogszabályok mellett úgy szervezze, hogy fel se merülhessen az alkotmányos jogok sérelmének gyanúja, valamint arra, hogy az ügyben a fenntartó részéről elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem, továbbá nem állapítottam meg az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvényben megjelölt és az országgyűlési biztos fellépését igénylő - és még nem orvosolt - alkotmányos emberi-állampolgári jogokkal összefüggő visszásságot sem, a konkrét ügyben ajánlással nem kívánok élni és a Hivatalomnál indult eljárást megszüntetetem. 
Budapest, 2001. június 11.
Gönczöl Katalin