OBH 3042/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit
dr. Kiss László
Az eljárás megindulása:
	A Gyorskocsi utcai rendőrségi fogdán fogvatartott panaszos beadványában sérelmezte, hogy előzetes letartóztatása óta, 120 nap alatt mindössze 27 alkalommal - 10-15 perc időtartamban - biztosították számára a szabad levegőn való tartózkodás lehetőségét. Több esetben szeretett volna panaszt tenni a felügyeleti szerveknél, de ezek pontos címét nem bocsátották rendelkezésére. A fogdán - orvosi javaslat ellenére - nem kapott diétás étrendet. Kifogásolta továbbá, hogy a zárkák nem szellőznek jól, és rengeteg bennük a csótány. A közös tisztálkodó-helyiségek nagyon koszosak, a falakról omlik a vakolat.
	A panasz alapján - alkotmányos állampolgári jogokat érintő visszásság gyanújára tekintettel - helyszíni vizsgálatot rendeltem el a BRFK Gyorskocsi utcai fogdájában.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogállamiság, jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § /1/ bek.);
•	A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. §  /1/ bek.);
•	Pihenéshez, szabadidőhöz való jog (Alk. 70/B. § /4/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
117. § (1) Az előzetesen letartóztatott köteles
a) a büntetésvégrehajtási intézet rendjét megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni;
b) a büntetésvégrehajtási intézet tisztán tartását és ellátását szolgáló munkában díjazás nélkül, alkalomszerűen részt venni;
d) a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelésnek magát alávetni. A műtétekre az egészségügyi jogszabályok az irányadók;
e) a tartására fordított összeget a munkadíjából megfizetni;
f) az okozott kárt megtéríteni (34. §).
118. § (1) Az előzetesen letartóztatott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja,
b) a saját ruháját viselheti,
c) a letétben levő pénzéből meghatározott összeget a személyes szükségleteire fordíthat,
d) hozzátartozóival és - az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával - más személyekkel levelezhet, legalább havonta egyszer fogadhat látogatót, és kaphat csomagot,
e) a büntetésvégrehajtási intézetben a rendelkezésre álló művelődési és sportolási lehetőségeket igénybe veheti,
f) anyagi és egészségügyi ellátásban részesül, gyógyszert térítés nélkül kap,
g) kérelmére részt vehet a termelőmunkában, amelyért díjazás illeti meg,
h) panasz, kérelem előterjesztésére jogosult,
i) kártérítésre (35. §) tarthat igényt,
j) jogosult a vallási vagy lelkiismereti meggyőződésének szabad megválasztására, annak kinyilvánítására és gyakorlására,
k) pihenésre, a rendszeresen végzett munka után fizetett szabadságra jogosult.
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató-fogadási joga - a védőjével való érintkezés kivételével -, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntető eljárás eredményessége érdekében korlátozható.
•	19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről:
3. § (1) A fogvatartott jogosult a 14. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő elhelyezésre, a folyamatos melegvíz-ellátásra, naponta zuhanyozásra, havonta egy alkalommal saját költségén a fogvatartásért felelős által biztosított fodrász igénybevételére, naponta legalább egy óra időtartamban – ellenőrzés mellett – a szabad levegőn való tartózkodásra.
4. § Panaszt és kérelmet a fogvatartott naponta terjeszthet elő. A beadványok elkészítésének, illetőleg az elbírálásukra jogosult szervekhez való eljuttatásuk feltételeiről a fogvatartásért felelősnek kell gondoskodnia.
14. § (1) A fogda a fogvatartottak elhelyezésére, biztonságos őrzésére szolgáló, huzamos emberi tartózkodásra alkalmas épület vagy épületrész. A zárkákban fogvatartottanként legalább 10 m3 légteret és lehetőleg 4 m2 mozgásteret kell biztosítani.
(2) A fogda egyes helyiségeinek hőmérsékletét, megvilágítási értékeit az Országos Építésügyi Szabályzat és a hatósági előírások határozzák meg. A megvilágítási értékeket elsősorban természetes fény útján kell biztosítani.
(3) A fogda szünetmentes áramellátását biztosítani kell.
(4) Természetes szellőzést kell biztosítani a fogvatartott befogadására és a fogdaszemélyzet elhelyezésére szolgáló helyiségekben, a zárkákban, az orvosi szobában, a látogatók fogadására szolgáló helyiségekben, a többcélú helyiségekben, az élelmezési ellátó helyiségekben.
(5) Természetes szellőzés hiányában mesterséges szellőztetést kell biztosítani a fogda egyéb helyiségeiben.
18. § (1) A fogvatartás során el kell különíteni:
a) a férfiakat a nőktől,
b) az előzetesen letartóztatottakat az elítéltektől,
c) a nyomozó szerv vezetőjének döntése szerint az ugyanabban a büntetőeljárásban szereplő gyanúsítottakat egymástól,
d) az egészségeseket a betegektől,
e) a fiatalkorúakat a felnőtt korúaktól,
f) a közbiztonsági őrizetben levőket más fogvatartottaktól,
g) az idegenrendészeti őrizetben lévő külföldit a bűncselekmény miatt fogvatartottaktól,
h) lehetőség szerint a büntetett előéletűeket a büntetlen előéletűektől.
(2) A zárkában csak a befogadóképességnek megfelelő számú fogvatartottat szabad elhelyezni. Ha nincs elég férőhely, vagy nincs lehetőség a kötelező elkülönítésre, a fogvatartottat más rendőrségi fogdába kell átszállítani.
22. § (1) A fogvatartottak orvosi ellátását a fogvatartásért felelős, elsősorban a rendőrorvosi szolgálat, ennek hiányában - szerződés alapján - az állami, önkormányzati egészségügyi szolgálat útján biztosítja.
25. § (1) A fogvatartott megfelelő élelmezéséről, a közegészségügyi feltételek biztosításáról a fogvatartásért felelős gondoskodik.
(2) A fogvatartottak részére napi háromszori, és amennyiben azt igénylik, vallásuk előírásainak megfelelő étkezést kell biztosítani, melynek Joule értéke legalább 10 900, fiatalkorúak esetében 15 000. Naponta két esetben meleg ételt, orvosi javaslatra diétás élelmezést, terhes nő részére a terhesség 20. hetétől naponta 0,5 liter tejet kell biztosítani.
(5) A fogvatartottak étkezése a zárkákban történik. Az étel kiosztását, a csomagban küldött vagy vásárolt élelmiszerek átadását csak megfelelő egészségügyi engedéllyel rendelkező közalkalmazott végezheti, a fogdaőri szolgálat biztosítása mellett.
26. § (1) A fogvatartásért felelős a rendőri szerv költségére a fogvatartott részére személyi felszerelésként műanyag étkészletet, ivópoharat, paplanhuzatot, lepedőt, takarót és laticel derékaljat biztosít.
(2) Amennyiben a fogvatartott azzal nem rendelkezik, számára két törülközőt, hálóinget, 1 pár papucsot, pótruházatot, mosdószappant, egészségügyi papírt, vattát vagy tampont, fogkefét, fogkrémet, félpengés borotvát, borotvahabot kell biztosítani.
(3) A fogvatartásért felelős a rendőri szerv költségére gondoskodik a személyi felszerelésként kiadott paplanhuzat, lepedő, hálóing és törülközők hetenkénti cseréjéről.

A vizsgálat megállapításai:
	A Gyorskocsi utcai fogdában 106 zárka és 222 fogvatartotti férőhely van, de néhány zárkát be kellett zárni, mert emberi tartózkodásra alkalmatlan. A zárkákból 1 egyszemélyes, ún. különleges zárka; 98 kétszemélyes, 3 háromszemélyes, 4 pedig négyszemélyes. 2001. június 18-án a tényleges fogvatartotti létszám 191 volt, de - a fogdaparancsnok tájékoztatása szerint - folyamatosan 150-re csökkentik a létszámot, ugyanis sikerült elérni, hogy a fogvatartottak egy részét az új, Venyige utcai bv. intézetbe szállítsák át. A fogdán 134 rendőri státusz van, de valójában csupán 94 hivatásos rendőrt foglalkoztatnak: a létszámhiány tehát 40 fő. A fogdaőrök 24 - 72 órás váltásban látják el feladataikat. A vizsgálat idején tizenheten voltak szolgálatban.
A 6 szintes fogda mindegyik emeletén két fogdaőr teljesít szolgálatot, de szintenként háromra lenne szükség a fogvatartottak, valamint a fogdaőrök jogainak maradéktalan biztosításához, ill. az őrzésbiztonság fenntartásához. A vizsgálat hónapjában - június 19-ig - ugyanis csak 8 napon, túlórában tudták megoldani a fogvatartottak sétáltatását (hatszor mindegyik szinten, kétszer viszont csupán három szinten). A 19/1995. BM rendelet 3. § (1) alapján a fogvatartottaknak joguk van napi egy órán át a szabad levegőn tartózkodni. A zsúfolt zárkák miatt - amelyekben a norma szerinti 4 m2 mozgástér sem áll rendelkezésre - a fogvatartottak igénye a napi sétára teljesen megalapozott. A személyesen meghallgatott fogvatartottak is leginkább ezt sérelmezték.
	A szabad levegőn tartózkodással kapcsolatosan, szintén a Gyorskocsi utcai fogdán elhelyezett fogvatartott által benyújtott panaszt az OBH 1032/2001. számú jelentésemben már vizsgáltam, és megállapítottam a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggő visszásságot. A budapesti rendőr-főkapitány úgy tájékoztatott, hogy a felmerült súlyos létszámproblémák megoldása érdekében a BRFK Közrendvédelmi Főosztályának vezetője - fogdaőri szolgálat ellátására - naponta 6 személyt vezényelt a Gyorskocsi utcai fogdába. Ez az intézkedés azonban csak átmenetileg oldotta meg a problémát, mert az átvezényelt hat rendőr a fogdán egy hónapig, napi 12 órában teljesített szolgálatot. A fogdaparancsnok elmondása szerint a csomagnapokon - szerdán és vasárnap - képtelenség megoldani a zárkánként történő sétáltatást, egyébként is csak túlórában tudják minden fogvatartott számára biztosítani a napi egy órai, vagy akár rövidebb ideig tartó szabad levegőn való tartózkodást a rendelkezésre álló 6 sétáló udvaron.
	A fogda állapota rendkívül leromlott. Az egyik közös fürdőhelyiséget használaton kívül kellett helyezni, mert életveszélyes. A parancsnok reményei szerint a PHARE-alapból 2001 szeptemberétől 80 millió Ft-ot kapnak a fürdők és az elhasználódott elektromos vezetékek felújítására. Tisztasági festés 1999 óta nem volt az épületben. A közös helyiségek takarítását a közalkalmazottak végzik, a zárkák takarításához hetente egyszer seprűt, lapátot, felmosórongyot és vegyszeres vizet kapnak a fogvatartottak. A fürdési lehetőséget naponta biztosítják számukra. A csótányirtás negyedévente történik, de nem sikerült teljesen kiirtani őket. A zárkákba alig jut természetes fény. Több zárkában nincs folyóvíz, WC pedig mindenütt a folyosón van. A fogvatartottak birtokában tartható tárgyak tárolására nincs elegendő hely. A fogdán 11 orvos dolgozik, egymást váltva, 24 órás ügyeletben. Az orvosok hetente háromszor tartanak vizitet a zárkákban. A normál étrend mellett cukros, könnyű vegyes, vegetáriánus és muzulmán élelmezést is biztosítanak a fogvatartottaknak. Hétköznap naponta kétszer, hétvégén egyszer kapnak meleg ételt. A napirend és az országgyűlési biztosok, ill. a Helsinki Bizottság címe ki van függesztve az egyes szinteken. A földszinten hat ügyvédi beszélő céljára kialakított helyiség található.
	A helyszíni vizsgálat tapasztalatai alapján megállapítottam, hogy a BRFK - a BM rendelet vonatkozó előírása ellenére - nem biztosítja a fogvatartottak számára naponta a szabad levegőn való tartózkodást. Ez sérti a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság elvét, és a fogvatartottak jogát a lehető legmagasabb szintű testi egészséghez. A sétáltatás túlórában, a törvényes pihenőidő terhére történő megoldása pedig sérti a fogdaőröknek a pihenéshez és a szabadidőhöz való alkotmányos jogát.
	1. Az 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdésében foglalt jogommal élve - az OBH 2291/1998. jelentésemben foglaltakkal összhangban - felkérem a budapesti rendőr-főkapitányt, hogy a ismételten fontolja meg annak a gyakorlatnak a megszüntetését, hogy - a nyomozati érdekekre hivatkozva - zárkánként, azaz két fős csoportokban hajtják végre a sétáltatást. Biztosítsa továbbá a fogdán az előírt tisztasági feltételeket (évenkénti festés).
2. Tekintettel arra, hogy a fogda egyes részei nem, más részei pedig csak korlátozottan alkalmasak huzamos emberi tartózkodásra, az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem az országos rendőr-főkapitányt, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a fogda teljes felújítása, a zárkák megfelelő átalakítása (alapterület, folyóvízzel való ellátás, WC biztosítása, megvilágítás, szellőzés javítása) érdekében.

Budapest, 2001. június 15.

Gönczöl Katalin

OBH 3042/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének kiegészítő jelentése
Előadó: dr. Fogarassy Edit

Az eljárás megindulása:
	A Gyorskocsi utcai rendőrségi fogdán fogvatartott több panaszos is sérelmezte, hogy  nem biztosították számukra a szabad levegőn való tartózkodás lehetőségét. Az országgyűlési biztos  OBH 1032/2001. számú jelentésében megállapította a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggő visszásságot. A budapesti rendőr-főkapitány arról tájékoztatta a biztost, hogy a 19/1995. (XII. 13.) BM rendelet vonatkozó rendelkezése - mely előírja a napi egy óra szabad levegőn való tartózkodás jogát - a Fogdaszolgálati Osztály létszámproblémái miatt nem érvényesült. A felmerült súlyos létszámproblémák megoldása érdekében a BRFK Közrendvédelmi Főosztályának vezetője - fogdaőri szolgálat ellátására - naponta 6 személyt vezényelt a Gyorskocsi utcai fogdába. Ez az intézkedés azonban csak átmenetileg oldotta meg a problémát, mert a fogdaparancsnok tájékoztatása szerint az átvezényelt hat rendőr a fogdán egy hónapig, napi 12 órában teljesített szolgálatot.
	Újabb fogvatartotti panasz alapján az országgyűlési biztos helyszíni vizsgálatot rendelt el a BRFK Gyorskocsi utcai fogdájában, melynek eredményeként megállapította, hogy a BRFK - a BM rendelet vonatkozó előírása ellenére - nem biztosítja a fogvatartottak számára naponta a szabad levegőn való tartózkodás jogát. A hatóság eljárása ennélfogva visszásságot okoz a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság elvével, és a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben, ezért a biztos kezdeményezte a BRFK vezetőjénél a visszásság orvoslását.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogállamiság, jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § /1/ bek.);
•	A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. §  /1/ bek.);

Alkalmazott jogszabályok:

•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.):
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost.
(2) Ha a felügyeleti szerv az ajánlásban foglaltakkal nem értett egyet az erre vonatkozó közlés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül az országgyűlési biztos tájékoztatja a felügyeleti szervet az ajánlás fenntartásáról, módosításáról vagy visszavonásáról.
(3) Ha az országgyűlési biztos az ajánlást módosítja, azt a megteendő intézkedések szempontjából új ajánlásnak kell tekinteni.
(4) Miniszter esetében felügyeleti szerven a Kormányt kell érteni.
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.
(3) Ha a megkeresett szerv a kezdeményezéssel nem ért egyet a (2) bekezdésben megjelölt határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni. A felügyeleti szerv a felterjesztés kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles állásfoglalásáról, illetőleg a megtett intézkedésről az országgyűlési biztost értesíteni.
(4) A felügyeleti szerv, illetve az országgyűlési biztos további eljárására egyebekben a 20. § (1)-(3) bekezdésében foglaltak megfelelően irányadóak azzal, hogy az országgyűlési biztos arról értesíti a felügyeleti szervet, hogy a kezdeményezést változatlan vagy módosított formában ajánlásként tartja-e fenn.
26. § (1) Ha az országgyűlési biztos által megkeresett szerv az érdemi állásfoglalás kialakítását, és az annak megfelelő intézkedés megtételét elmulasztja, vagy az országgyűlési biztos az állásfoglalással, a megtett intézkedéssel nem ért egyet, az ügyet az éves beszámoló keretében az Országgyűlés elé terjeszti, és - a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel - kérheti, hogy az ügyet az Országgyűlés vizsgálja ki. Ha megállapítása szerint a visszásság kirívóan súlyos, illetve az állampolgárok nagyobb csoportját érinti, indítványozhatja, hogy az Országgyűlés az adott kérdés megtárgyalását már az éves beszámolót megelőzően tűzze napirendre. A napirendre tűzés kérdésében az Országgyűlés dönt.

•	19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről:
3. § (1) A fogvatartott jogosult a 14. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő elhelyezésre, a folyamatos melegvíz-ellátásra, naponta zuhanyozásra, havonta egy alkalommal saját költségén a fogvatartásért felelős által biztosított fodrász igénybevételére, naponta legalább egy óra időtartamban – ellenőrzés mellett – a szabad levegőn való tartózkodásra.

A további vizsgálat megállapításai:
	Az országgyűlési biztos 2001. június 25-én készült jelentésében - a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggő visszásság megszüntetése érdekében - az Obtv. 21. § (1) alapján kezdeményezte a budapesti rendőr-főkapitánynál, hogy fontolja meg annak a gyakorlatnak a megszüntetését, mely szerint zárkánként, azaz két fős csoportokban hajtják végre a sétáltatást.
A budapesti rendőr-főkapitány 2001. július 24-én kelt levelében a kezdeményezéssel kapcsolatban nem fejtette ki álláspontját, ezért 2001. augusztus 16-án érdemi választ kértem. A BRFK vezetője 2001. szeptember 24-én kelt válaszában a kezdeményezést elutasította, mert álláspontja szerint a hivatkozott BM rendelet 18. § /1/ c, pontja értelmében a bűnüldözési és nyomozati érdekek maradéktalanul csak úgy biztosíthatóak, ha - figyelembe véve a fogdaőrök létszámát és a rendelkezésre álló sétaudvarok méretét is - a sétáltatást zárkánként végzik. A kezdeményezést azonban - az Obtv. 21. § (3) értelmében - nem terjesztette fel a felügyeleti szervéhez, ezért 2001. október 17-én felkértem a BRFK vezetőjét, hogy a kezdeményezést terjessze fel az ORFK-hoz.
Az országos rendőr-főkapitány 2001. november 29-én kelt válaszában egyetértett a budapesti rendőr-főkapitánnyal. Kifejtette, hogy a bűnüldözési és nyomozati érdekek primátusa miatt a kötelező elkülönítést a fogvatartottak szabad levegőn tartózkodása során is biztosítani szükséges. A sétaudvarok méretei pedig amúgy is maximum két zárkában elhelyezett fogvatartottak egy időben való szabad levegőn tartózkodását teszik lehetővé.
	Ezt követően - az Obtv. 21. § (4) bekezdésének megfelelően a törvény 20. § (3) bekezdésére hivatkozva - a kezdeményezést módosított formában ajánlásként fenntartva a belügyminiszterhez fordultam. 
Az országgyűlési biztos eredeti kezdeményezésében csupán egy megoldási módot javasolt a fennálló alkotmányos joggal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében. Ezt a megoldást mind a BRFK, mind az ORFK elutasította, ugyanakkor nem tettek más intézkedést a visszásság megnyugtató orvoslására. Miután a probléma megoldása - álláspontom szerint - így már meghaladja a rendőrség hatáskörét, ezért a belügyminisztert kértem fel arra, hogy teremtse meg a hivatkozott BM rendelet 3. § (1) bekezdésében foglaltak érvényesüléséhez szükséges feltételeket. 
	Miután a belügyminiszter 2002. január 4-én kelt válaszában az együttműködés ezen formáját elutasította, a 2001. június 25-én tett kezdeményezést visszavonom, és az OBH 3042/2001. jelentésben foglalt megállapításokra, ill. a budapesti és az országos rendőr-főkapitánnyal folytatott levélváltásra, továbbá az 1994. évi XXXIV. törvény 4. és 5. §-ára tekintettel - kiegészítő jelentésemben, az Obtv. 20. § (1) alapján - ajánlást teszek a belügyminiszternek, mint a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének, felkérve, hogy szüntesse meg a változatlanul fennálló, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. Kérem a belügyminiszter urat, hogy az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, ill. a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított 30 napon belül értesítsen. Ennek hiányában az Obtv. 26. § (1) alapján járok el.

Budapest, 2002. január 23.

Takács Albert