OBH 3002/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kanyó Sándor

Az eljárás megindítása
	Panaszos ügyvédje útján az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában  sérelmezte, hogy Pilisvörösvár Város Polgármesteri Hivatala az eljárás felfüggesztését követően elutasította az építési engedély iránti kérelmét. Megítélése szerint az első fokú hatóság jogszabályt sértően járt el akkor, amikor az eljárást meghatározatlan időre függesztette fel és megtévesztő szóbeli tájékoztatásával elzárta őt az építési engedély megadásától.
	A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonság [Alkotmány 2. § (1) bekezdés] és a tulajdonhoz való joggal [Alkotmány 13. § (1) bekezdés] összefüggésben nem lehetett kizárni a  visszásság fennállását, ezért vizsgálatot indítottam.

Megállapított tényállás
	Panaszos építési engedély iránti kérelmet nyújtott be Pilisvörösvár Város Polgármesteri Hivatalához a Pilisvörösvár 060/1 hrsz-ú ingatlanra tervezett mezőgazdasági épületek építésére.
Pilisvörösvár jegyzője a kérelem ügyében előbb felfüggesztette az eljárást (1459/99. sz. határozat), majd a kérelmet elutasította. (01-2385/2000. sz. határozat)
Az utóbbi határozat elleni fellebbezésnek a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal nem adott helyt. (32-1605-1/2000.)

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot".
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg az országgyűlési biztos eljárási jogosultságát. E törvény 16. § (1) bek.szerint: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
•	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (Étv.) 
36. §-a szerint  építési hatósági engedély a jogszabály keretei között akkor adható, ha:
a/	a tervezett építés a 18-19 §-okban, a 31. §-ban előírt, illetve a külön jogszabályban kötelezővé tett nemzeti szabvány szerinti követelményeknek megfelel.
Étv. 18. § (1) bekezdés: "Építési munkát végezni az e törvényben foglaltak, valamint az egyéb jogszabályok megtartásán túl, csak a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad.
Étv. 19. § (2) bek.: Beépítésre nem szánt területen új építményt építeni, meglévő építményt átalakítani, bővíteni, rendeltetését vagy használati módját megváltoztatni csak akkor szabad, ha:
b/	nem érinti károsan a környezet természeti, táji és építészeti értékei védelmének érdekeit.

Megállapítottam, hogy panaszos az építési engedélyezési eljárást felfüggesztő első fokú határozat ellen  nem élt jogorvoslattal annak ellenére, hogy ennek lehetőségére felhívták a figyelmét a határozatban. A jogorvoslati lehetőség kimerítésének a hiányában nincs hatásköröm az eljárást felfüggesztő közigazgatási intézkedés vizsgálatára. (Obtv. 16. § (1) bek.)
	A panaszos által építésre felhasználni kívánt ingatlan Pilisvörösvár külterületén helyezkedik el, beépítésre  nem szánt, mezőgazdasági területen. Pilisvörösvár Város Önkormányzatának a 25/1993. (XII.30.) Kt. számú rendeletével jóváhagyott Általános Rendezési Terv szabályozási előírásai szerint a mezőgazdasági külterületi földrészletek nagyságuktól függetlenül tájvédelmi, településfejlesztési érdekből  nem beépíthetők.
	Az építésügyi hatóságok ezért törvényesen utasították el a  helyi szabályozás terv előírásainak nem megfelelő építkezés engedélyezése iránti kérelmet.
	Az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való joggal és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben nem okoz visszásságot, ha a közigazgatási szerv  nem ad építési engedélyt a helyi szabályozási tervnek és építési előírásoknak nem megfelelő építkezésre.
	Mivel a vizsgálat során az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, ajánlást nem teszek.

Budapest, 2001. május 28.

Gönczöl Katalin