OBH 2951/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A 168 óra hetilap 2001. április 12-i számában egy cikk jelent meg, melyben egy nehéz helyzetben lévő, idős kétségbeesett asszony kért segítséget.
A rászorult nehéz szociális helyzete, illetve a segítségkérésekre való válaszok elmaradása miatt felmerült a szociális biztonsághoz való jog sérülése, ezért a Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzat polgármesterének intézkedését kértük.

A megállapított tényállás
	Az idős asszony fűtőberendezése elromlott, havi jövedelme 18.200 Ft, melyből reménye sincs a javításra. A cikk szerzője arról számolt be, hogy a segélyek nem jutottak el az idős asszonyhoz. Munkatársam felhívta az önkormányzat népességnyilvántartását, ahol közölték, hogy a cikk aláírója nem lakik a IX. kerületben, így feltételezhető, hogy nem Ő a rászorult. A cikk azonban több olyan információt tartalmazott, amely a IX. kerületi önkormányzat eljárására utalt.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az önkormányzattól azt kérte, hogy a cikk alapján vizsgáltassa meg az idős hölgy ügyét, és lehetőség szerint az átmeneti segítségnyújtás keretében az önkormányzat támogassa a rászorultat, hogy a fűtőberendezését megjavíttathassa. Amennyiben az ügyben a segítségnyújtásra lehetőséget látnak, azt kérte, hogy az intézkedése eredményéről adjanak tájékoztatást.
Az önkormányzat válaszában közölte, hogy a cikkben szereplő személy a kerületben lakik, akit a bíróság még 1998-ban cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett. A polgármester válaszában megjegyezte, hogy az első érdeklődéskor az ügyfelet az önkormányzat népességnyilvántartásában azért nem találták, mert a cikkben nem a teljes név szerepelt.
A Ferencvárosi Gyámhivatal az 1999-ben az idős hölgy részére - a gondnoki teendőkre alkalmas és azt vállaló rokon hiányában - hivatásos gondnokot rendelt ki. A gondnok tájékoztatása szerint a gondnokolt fűtőberendezése 2000. karácsonyának napján romlott el. Átmeneti megoldásként a gondnok felajánlott egy elektromos fűtőberendezést, ezt azonban a magas fenntartási költség miatt az ügyfél nem fogadta el. A gondnokolt a jövedelmével saját maga rendelkezik, ezért a háztartásában felmerülő javítási költségeket is neki kell kifizetnie. Sajnos, jövedelme olyan alacsony, hogy alapvető szükségletei kielégítése mellett többletforrásokat a váratlan kiadásokra nem tud felhalmozni. Háztartását jelentős lakbérhátralék is terhelte, melyet kiegyenlíteni a fenti ok miatt nem volt képes. Nehéz helyzetére tekintettel az önkormányzat 2000. év folyamán az ügyfelet az alábbi támogatásokban részesítette: 2000-ben két alkalommal kapott átmeneti segélyt, április hónapban 14.000 Ft összegben, majd december hónapban 10.000 Ft összegben. Ezen felül a 2000. év folyamán 7.000 Ft közlekedési támogatást, 39.480 Ft lakásfenntartási támogatást, és 6.640 Ft karácsonyi segélyt kapott. A december hónapban utalt támogatásokat (átmeneti és karácsonyi segély), a gondnokától nem volt hajlandó átvenni. A magas gyógyszerköltségére tekintettel az ügyfél részére közgyógyellátási igazolványt is biztosítottak. A kirendelt gondnokkal - problémáinak megoldása érdekében - az ügyfél nem működött együtt. Az újságcikkből is megállapítható, hogy mindenhova fordult segítségért, csak a gondnokához (és a gyámhivatalhoz) nem. 
A kapcsolattartásban további nehézséget jelent, hogy a gondnokolt keveset tartózkodik otthon, az igényelt ellátások kapcsán elvégzett környezettanulmányok során is csak ritkán volt a címén elérhető. 
A gondnok kérte felmentését, hiszen tevékenységét a kialakult helyzetben nem tudta ellátni, ezért a gyámhivatal új gondnokot rendelt ki az ügyfél részére. Mivel a gondnokolt a jogszabályok értelmében saját maga rendelkezik a jövedelmével, a háztartásában keletkező hibák és károk kapcsán jelentkező javítási költségek a továbbiakban is őt terhelik. A kialakult helyzet megoldása érdekében a gyámhivatal a gondnokolt részére lakossági folyószámlát nyittatott, amelyre a gondnokolt nyugdíját és egyéb jövedelmeit utaltatja. A gondnok rendelkezik arról, hogy a rezsihátralékot, és az esetleges egyéb kiadásokat erről fizessék ki, illetve utalják át, a fennmaradó összeget pedig egy összegben kiutaltatja a gondnokolt részére.
Amennyiben a gyámhivatal ezt az intézkedést nem hozza meg, a gondnokolt szociális biztonsághoz, esetleg lakhatáshoz való joga sérül, hiszen a magas rezsihátralék következtében kikapcsolják a lakásában a villanyt, gázt stb., illetve a nagy összegű lakbérhátralék miatt lakhatása is veszélybe kerülhet. A polgármester végezetül közölte, hogy hasonló szellemű döntést több gondnokolt esetében is hozott már a kerületi gyámhivatal, s ez ellen a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Fővárosi Gyámhivatala nem emelt kifogást.

Az ügy jogszabályi háttere
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
3. § (4) E törvény meghatározza a pénzbeli, a természetben nyújtott és a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások egyes formáit, a jogosultság feltételeit, annak megállapítását, a szociális ellátás finanszírozásának elveit és intézményrendszerét, a szociális ellátást nyújtó szervezet és a jogosult közötti jogviszony főbb elemeit, továbbá a fenntartónak az intézménnyel kapcsolatos feladat- és jogkörét, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi tevékenységet végző személy adatainak működési nyilvántartására vonatkozó szabályokat.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat és a gyámhivatal - a cikk megjelenésétől és az országgyűlési biztos megkeresésétől függetlenül - a korábbi évben és azt követően is mindenben segítette és segíti  a szociálisan és mentálisan rászorult idős embert. Az érintett hatóságok intézkedtek, hogy a rászorult ügyeinek vitelében helyette gondnoka járjon el. Amikor pedig a gyámhatóság tudomást szerzett a gondnokolt és a gondnok kapcsolattartási nehézségéről, a folyószámla útján megtalálták azt a megoldást, ami biztosítja a lakás és az életfenntartási költségek rendezését, a hátralékok felhalmozódásának megelőzését, és a lakhatás megfelelő körülményeit.
Fentiek értelmében megállapítottam, hogy az önkormányzat és a gyámhatóság eljárása az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben nem okozott visszásságot. 
Az ügy lezárásával egyidejűleg arra kérem az önkormányzat polgármesterét és a gyámhivatal vezetőjét, hogy az alkotmányos jogok védelmében a jövőben is hasonló módon gondoskodjanak a rászorult személyről. 

Budapest, 2002. április 24.

Lenkovics Barnabás