OBH 2881/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	Egy igari illetőségű panaszos a szomszédságában folyó engedély nélküli környezetszennyező gépkocsi mosást, fényezést, javítási munkálatokat sérelmezte, továbbá azt, hogy az önkormányzat semmilyen hathatós intézkedést nem tesz az ügy megoldása érdekében.
A vizsgálatot az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz fűződő jog ( Alk. 13. §) és az egészséges környezethez való jog ( Alk. 18. §) sérelmének gyanúja miatt indítottam.

Megállapított tényállás
	2000. március 14-én két helyi lakos a képviselő testülethez fordult sérelmezve azt, hogy az önkormányzat nem intézkedett kérésük ellenére a szomszédságukban folyó engedély nélküli gépkocsi festés ügyében.
Április 10-én  a körjegyző felkérte a sárbogárdi ÁNTSZ-t a közegészségügyi körülmények vizsgálatára, a környezetvédelmi felügyelőséget a környezetszennyezés vizsgálatára és az esetleges egészségkárosodások feltárására, az illetékes tűzoltó parancsnokságot pedig a tűzvédelmi előírások megtartásának ellenőrzésére.
Március 22-én lakossági bejelentésre helyszíni ellenőrzést tartott a polgármesteri hivatal egyik munkatársa és megállapította, hogy a telepen valóban folyik az engedély nélküli autó festés.
	Május 5-én az illetékes tűzoltóság tájékoztatta az önkormányzatot, hogy a kft. nem tartja be a 35/1996. ( XII. 29.) Bmr. 7. § (1)-(2) bekezdésébe és a 4/1997. (I. 22.) Korm. r. 1. számú mellékletébe foglaltakat.
"A fenti jogszabályok megsértése (...) miatt a körjegyző hatáskörébe tartozik az eljárás kezdeményezése és lefolytatása"
Május 26-án a környezetvédelmi felügyelőség tájékoztatta a jegyzőt, hogy az április 10-én megtartott helyszíni ellenőrzés alapján megállapította, hogy csak egyszer történt engedély nélküli tevékenység, ezért a helyszíni szemle megtartását nem tartja indokoltnak.  Ugyanezen a napon a felügyelőség levélben felhívja a céget arra, hogy "az esetleg keletkező veszélyes hulladékot az annak átvételére engedéllyel rendelkező szervezetnek adhatja át.  Felhívjuk figyelmét, hogy a veszélyes hulladékkal kapcsolatban jogszabályban előírt kötelezettségeinek eleget kell tennie."
Június 19-én a jegyző az ÁNTSz-t felkérte helyszíni ellenőrzésre.
Június 23-án hatósági ellenőrzést folytatott le a környezetvédelmi felügyelőség, az ÁNTSz és a polgármesteri hivatal.  
A helyszíni vizsgálat során a megjelent hatóságok a következőket állapították meg:

	ÁNTSZ:
	A telep rendezetlen, a kft. a foglalkoztatottak foglalkozás egészségügyi vizsgálatára szerződést nem kötött, a munkavédelmi feltételek nem biztosítottak, védőeszközök hiányoznak, a kézmosó szennyvize a szabadba távozik, minden tevékenység a szabadtéren folyik.
	A felügyelőség a következő hiányosságokat tárta fel:
A kft. nem készített 3 évre szóló hulladékgazdálkodási tervet, nem rendelkezik a veszélyes hulladékokat eredményező tevékenységekre vonatkozóan elkészített anyagmérleggel, veszélyes hulladék alapbejelentést nem küldte meg a felügyelőség részére, a veszélyes hulladékokról nyilvántartást nem vezet, nem rendelkezik üzemi gyűjtőhellyel, üzemnaplót nem készített, a telepen több mint 500 kg különböző minősítésű veszélyes hulladék van, a talaj erősen szennyezett, kb. 20 m2-en 20 cm mélyen fáradt olajra utaló nyomok voltak találhatók.
Ezek alapján 480 ezer Ft "veszélyes hulladék bírságot" szabott ki a felügyelőség - melyet a kötelezett megfellebbezett -, valamint "veszélyes hulladék kötelezést" adott ki.
	Szeptember 14-én a panaszosok a körjegyzőtől ismételten intézkedést kértek tekintettel arra, hogy az autófestés továbbra is folyik, a gépkocsik motorját hosszasan járatják és szombat, vasárnap is dolgoznak a szomszédságukban.
2000. december 11-én az igari körjegyző a PIXON kft. gépjármű kereskedelemre és utánfutó kölcsönzés tevékenységre kiadott "működési engedélyét" azonnali hatállyal visszavonta, mert többszöri lakossági bejelentés érkezett  a kft. engedély nélkül tehergépjármű festésével kapcsolatban.
	2001. február 21-én a panaszos ismét a képviselő testülethez fordult intézkedés végett.
Március 27-én a jegyző levélben felkérte a céget az engedély nélküli tevékenység folytatásának abbahagyására.
Április 27-én ellenőrzést tartott a felügyelőség az ismételt lakossági bejelentés, valamint a 45428-8/2000. számú "veszélyes hulladék kötelezés" tárgyú határozat végrehajtásának ellenőrzése céljából.  A felügyelőség megállapította, hogy az előírt "veszélyes hulladék alapbejelentés" nem érkezett meg, az előírt "veszélyes hulladék gyűjtőhely üzemeltetési szabályzatát" nem küldték meg.
A helyszíni szemle során az érintett ingatlanon nem tartózkodott senki és a kapu le volt lakatolva, így csak az utca frontról, kívülről lehetett az ingatlant megtekinteni.  Ennek során is meg lehetett azonban állapítani, hogy a telephely rendezetlen.
Az egyik szomszéd a meghallgatáson elmondta, hogy a teherautókkal túl közel állnak a házfalhoz, hosszasan járatják motort, a telken olajat és olajos rongyokat égetnek, sokszor úgy, hogy a dolgozók elmennek anélkül, hogy a tüzet eloltanák.  A másik szomszéd a talaj szennyezésének vizsgálatát is kérte.
	A felügyelőség azzal zárta a meghallgatást, hogy a szükséges intézkedéseket megteszik.
Augusztus 21-én a környezetvédelmi felügyelőség "környezetvédelmi szabálysértés" miatt az önkormányzatnál feljelentést tett.  A simontornyai jegyző a szabálysértési eljárást lefolytatta, megállapította a környezetvédelmi szabálysértés elkövetését és figyelmeztetésben részesítette a cég vezetőjét.
	A Tolna Megyei Bíróság a PIXON Kft. adós fizetésképtelenségét megállapította és a felszámolását elrendelte.  A felszámolás kezdő időpontja 2001. október 26.

Alkalmazott jogszabályok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Az 1959. évi IV. tv. a Polgári Törvénykönyvről
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.

Az államigazgatási eljárásról általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.
16. § (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

A veszélyes hulladékokról szóló 102/1996. ( VII.12.) Korm. rendelet
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
b) veszélyes hulladék: az a hulladék, amely vagy amelynek bármely összetevôje, illetve átalakulásterméke az e rendeletben meghatározott veszélyességi jellemzôk valamelyikével rendelkezik és a veszélyes összetevô olyan koncentrációban van jelen, hogy ezáltal az élôvilágra, az emberi életre és egészségre, a környezet bármely elemére veszélyt jelent, illetve nem megfelelô tárolása és kezelése esetében károsító hatást fejt ki;
c) veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek:
ch) szállítás: a veszélyes hulladék telephelyen kívüli mozgatása;
e) veszélyes hulladék tulajdonosa: a termelô vagy az a személy vagy szervezet, aki vagy amely, a termelôtôl vagy más tulajdonostól veszélyes hulladékot begyűjt, kezelésre vagy tárolásra átvesz;
3. § (1) A veszélyes hulladékok összetevôik környezeti veszélyessége alapján, eredetüket is figyelembe véve az 1. számú mellékletben felsorolt veszélyességi jellemzôk, illetve ezekbôl következôen a környezetvédelmi szempontból biztonságos kezelésükhöz szükséges védelem mértéke alapján különösen veszélyes (I.), fokozottan veszélyes (II.) vagy mérsékelten veszélyes (III.) veszélyességi osztályba tartoznak. A veszélyeshulladék-jegyzéket a 2. számú melléklet tartalmazza.
6. § (1) A veszélyes hulladék tulajdonosának meg kell akadályoznia, hogy a veszélyes hulladék a talajba, a felszíni, a felszín alatti vízbe, a levegôbe jutva a környezetet szennyezze vagy károsítsa.
7. § (1) A termelô - ha jogszabály másként nem rendelkezik - köteles 3 évre szóló hulladékgazdálkodási tervet készíteni a veszélyes hulladékai keletkezésének megelôzésére, veszélyességének és mennyiségének csökkentésére, hasznosítására és ártalmatlanítására vonatkozóan.
(2) A veszélyes hulladék termelôje - ha jogszabály másként nem rendelkezik - minden veszélyes hulladékot eredményezô tevékenységérôl köteles anyagmérleget készíteni.
(3) A Környezetvédelmi Fôfelügyelôség (a továbbiakban: KFf) - kérelemre - engedélyezheti az anyagmérleg egyszerűsített formában történô elkészítését.
(4) A tulajdonos az anyagmérleg, illetôleg más dokumentumok alapján köteles a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységének megkezdését követô 60 napon belül, majd évente - a tárgyévet követô év március 1. napjáig - a 4. számú melléklet szerinti bejelentést tenni a környezetvédelmi hatóságnak.
(5) A tulajdonos köteles minden birtokában lévô veszélyes hulladékról az 5. számú melléklet szerinti nyilvántartást vezetni. A nyilvántartásba a veszélyes hulladék keletkezésének, tárolásának és kezelésének változását a változást követôen azonnal be kell jegyeznie. A nyilvántartás a veszélyes hulladék másnak történô átadását követô 10 évig nem selejtezhetô.
(6) A tulajdonos köteles a veszélyes hulladékot kezelô és tároló létesítményeinek és berendezéseinek üzemeltetésérôl üzemnaplót vezetni. Az üzemnapló nem selejtezhetô.
9. § (1) A tulajdonos - ha jogszabály másként nem rendelkezik - köteles az átvett, illetôleg a tevékenysége során keletkezô veszélyes hulladékot a további tárolásnak és kezelésnek megfelelôen elkülönítve, a környezet szennyezését megelôzô, károsítását kizáró módon kialakított gyűjtôhelyen összegyűjteni.
12. § (1) Veszélyes hulladékot úgy kell szállítani, hogy a szállítás során környezetszennyezés ne következzék be.
(2) Veszélyes hulladék - az egyedi beszállítás esetét kivéve - a KFf e tevékenységre vonatkozó engedélyével szállítható.
(3) Az engedélynek tartalmaznia kell a szállítandó veszélyes hulladék megnevezését, azonosítószámát, összetételét, veszélyességi jellemzôit, a csomagolás módját [kivéve az (5) bekezdés alá tartozó esetekben], valamint a szállító járművek tisztításának módját és a szállítás során betartandó egyéb feltételeket.
32. § (3) Engedély nélkül végzett veszélyes hulladékokkal kapcsolatos tevékenységek esetén a környezetvédelmi hatóság veszélyes hulladék bírságot szab ki.
36. § (1) A tulajdonos vagy a szállító, ha a veszélyes hulladékokkal kapcsolatos - a 35. §-ban foglalt - kötelezettségeinek nem tesz eleget veszélyeshulladék-bírságot (a továbbiakban: bírság) kell kiszabni.
(2) A kötelezettségszegés megszüntetésére vonatkozó kötelezést a kötelezett nem - vagy hiányosan - hajtja végre, akkor a bírságot ismételten ki kell szabni.

A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX tv.
1. § (1) Szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetôit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget.
(2) Szabálysértés nem állapítható meg, ha a cselekmény bűncselekményt valósít meg.
13. § (1) A szabálysértés miatt alkalmazható büntetések:
b) a pénzbírság.
(2) A szabálysértés miatt alkalmazható intézkedések:
d) a figyelmeztetés,
22. § Büntetés helyett figyelmeztetés alkalmazható, ha a szabálysértés az elkövetés körülményeire tekintettel csekély súlyú és az eljárás alá vont személy személyi körülményeire is figyelemmel ettôl az intézkedéstôl kellô visszatartó hatás várható.
23. § A büntetést és az intézkedést a jogszabályban meghatározott keretek között úgy kell megállapítani, hogy igazodjék a cselekmény súlyához. Az eljárás alá vont személy személyi körülményeit annyiban kell figyelembe venni, amennyiben azok a szabálysértési hatóság vagy a bíróság rendelkezésére álló adatokból kitűnnek.
32. § (1) Szabálysértés miatt - ha a szabálysértést meghatározó jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fôvárosi kerületi jegyzô jár el.
82. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetôleg a szabálysértési hatóság részérôl eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg.
87. § (1) Amennyiben az eljárás adatai elegendô alapot szolgáltatnak az eljárás alá vont személy felelôsségének megállapítására, a szabálysértési hatóság pénzbírságot szabhat ki, figyelmeztetést, járművezetéstôl eltiltást, kiutasítást, illetôleg elkobzást alkalmazhat, valamint kártérítést és eljárási költséget állapíthat meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határozatnak tartalmaznia kell:
g) rövid indokolást, utalva a megállapított tényekre, az ezek alapjául szolgáló bizonyítékokra, továbbá a büntetés kiszabása, illetôleg az intézkedés alkalmazása során figyelembe vett körülményekre;
Környezetvédelmi szabálysértés
148. § (1) Aki a környezetvédelmi hatóság engedélyéhez vagy hozzájárulásához kötött tevékenységet engedély vagy hozzájárulás nélkül, vagy az engedélytôl, hozzájárulástól eltérô módon végez vagy végeztet, illetve a környezet elemeit a külön jogszabályban meghatározott módon terheli, illetve szennyezi, vagy az egyéb környezetvédelmi elôírásokat más módon megszegi, százötvenezer forintig terjedô pénzbírsággal sújtható.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés elkövetôjével szemben kiutasításnak is helye van.

Vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat megindulásával egyidejűleg felkértem a Fejér Megyei Főügyészséget arra, hogy folytasson le törvényességi felügyeleti eljárást az ügyben érintett hatóságoknál.
A törvényességi felügyeleti eljárás eredményeit röviden ismertetem:
A főügyészség a törvényességi felügyeleti vizsgálatot a Közép-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőségnél, a Sárbogárdi Hivatásos Önkormányzati Tűzoltóságnál, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Sárbogárd Város intézeténél, valamint Mezőszilas és Igar Község körjegyzőjénél végezte el.
A vizsgálat a körjegyző eljárásában a következő mulasztásban megnyilvánuló törvénysértéseket állapította meg:
	A körjegyző a panaszos közérdekű bejelentésére indult eljárás folyamán megsértette a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv. és a végrehajtására kiadott 11/1977 MT rendelet több rendelkezéseit, így: a közérdekű bejelentését nem foglalta írásba, azt 30 napon belül nem bírálta el, nem tájékoztatta a bejelentést tevőket.
A körjegyző a hatósági ellenőrzések során feltárt súlyos törvénysértések miatt a szükséges államigazgatási eljárását hivatalból nem indította meg, így a cég képviselőjét nem kötelezte a telepengedélyeztetési eljárás megindítására, valamint nem kötelezte határozatban a jogszabálysértő tevékenység abbahagyására.
A cég működési engedélyét viszont a jegyző jogszabályi feltétel hiányában vonta vissza.
A körjegyző nem folytatta le a szabálysértési eljárást sem környezetvédelmi szabálysértésre sem tűzvédelmi szabálysértésre.
	Az ÁNTSz vezetője a közérdekű bejelentés elbírálását megkezdte de  30 napon belül nem folytatta le, a munkavédelmi szabálysértés miatt a szabálysértési eljárást nem folytatta le.
Az ügyész mindkét szerv vezetőjéhez felszólalással fordult.
	A környezetvédelmi felügyelőség, valamint a tűzoltóság eljárásában az ügyészség törvénysértést nem állapított meg.
	Az ügyészség törvényességi felügyeleti eljárását és megállapításait nem vizsgálom, tekintettel arra hogy hivatalomnak nincsen hatásköre az ügyészi tevékenység vizsgálatára.  Az ügyészség megállapításait jelentésemben figyelembe veszem.
Miután a panaszos hozzánk benyújtott panaszában kifejezetten a tiszta, kulturált és egészséges környezet iránti igényt fogalmazta meg, ezért a vizsgálatot is ez irányban folytattam le.
	A panaszos a szomszéd ingatlanon engedély nélkül működő személy- és tehergépkocsik gőzborotválását, fényezését, fáradt olaj cseréjét az ezzel járó bűzt, talajszennyezést kifogásolta.
Az önkormányzat 2000. március 22-ei helyszíni szemléjén készült jegyzőkönyvben megállapította, hogy a szemle ideje alatt valóban egy tehergépkocsi utánfutójának festését végezték.  Az önkormányzat a jegyzőkönyvet az ÁNTSZ-nek, a környezetvédelmi felügyelőségnek és tűzoltóságnak azzal kéréssel küldte meg, hogy saját szakterületükön mindegyik hatóság folytasson le vizsgálatot.
Június 23-án a polgármesteri hivatalban  ismét jegyzőkönyv felvételére került sor az ÁNTSZ, a felügyelőség, a cég képviselője és a panaszos részvételével.  A jegyzőkönyvben az szerepel, hogy a gépkocsikat március 20-a óta tárolnak, javítanak, mosnak. Az ÁNTSz és a környezetvédelmi felügyelőség számos hiányosságot tárt fel.  A felügyelőség képviselője arról nyilatkozott, hogy feltárt hiányosságakkal összefüggésben az intézkedéseket megteszi.
Szeptemberben a panaszos ismét az önkormányzathoz fordult végül decemberben - az ügyészségi vizsgálatból kiderülve jogszabály ellenesen -  a cég működési engedélyét visszavonta, ugyanakkor a telepengedélyezési eljárás lefolytatása iránti kérelem benyújtására a  jegyző nem kötelezte céget.
A következő év februárjában a panaszos ismételten az önkormányzathoz fordult a továbbra is folyó környezetszennyező tevékenység miatt, ekkor a jegyző egy írásbeli figyelmeztetését küldött a Kft. ügyvezetőjének a környezetszennyező tevékenység abbahagyására és az okozott szennyezés felmérésre.
Áprilisban a felügyelőség a helyszínen ellenőrizte a veszélyes hulladék kötelezést tartalmazó határozat végrehajtását.  A felügyelőség munkatársai nem tudtak bejutni a telephelyre, így csak kívülről tekinthették meg.
Az önkormányzat 4 alkalommal foglakozott az üggyel érdemben, mindannyiszor tudomására jutott, hogy a tevékenység nagy mértékben zavarja a panaszos nyugalmát és egyben környezetszennyező is.
	A Ptk. 100. §-a szerint: " A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné."  Ez a rendelkezés a szomszédok jogainak védelmére vonatkozik.  A szükségtelen zavarást minden egyes egyedi esetben külön kell elbírálni, mert a zavarás egy bizonyos szintjét mindenki köteles eltűrni.  Így tilos gáz, füst, zaj útján a szomszédos telekre olyan áthatást gyakorolni, amely a szomszédot szükségtelenül zavarná, vagy amely jogai gyakorlását veszélyeztetné.  A sérelmet szenvedett szomszéd követelheti az ilyen cselekmény abbahagyását, ha pedig tartani lehet az ismétlődéstől, a jövőre való eltiltást, továbbá az ilyen cselekményből eredő esetleges kárának megtérítését is kérheti.  A szomszédjog és a birtokvédelem a felelősség alkalmazásának felróhatósági alapja tekintetében csupán a zavarás tényéből indul ki, tehát a körülmények vizsgálata során nincs szükség másra, csak ennek a ténynek a megállapítására.
A szomszédjog szabályával nehéz feladat hárul a gyakorlatra.  Az általános szabályt konkrét életviszonyokra alkalmazva kell kijelölni a szükségszerű és szükségtelen zavarás közötti határvonalat.  Amilyen mértékben szükségszerű a zavarás, olyan mértékben tűrési kötelezettséget jelent a szomszédnak.  Amilyen mértékben viszont szükségetlen a zavarás, olyan mértékben korlátozza a tulajdonos használati jogát.  A szükségtelen zavarás fogalmát a törvény nem definiálja.  A másokat zavaró tevékenység csak akkor tiltott, ha az nem szükségszerű.
A gyakorlat a birtokháborítás fogalmát rugalmasan értelmezi, annak minősítve számos környezeti ártalmat is.  A szomszédjogok védelme mellett ezáltal a birtokvédelem is környezetvédelem egyik jogi eszközévé válhatott. A szomszédjogi igény csak bíróság előtt, míg a birtokvédelem közigazgatási úton is érvényesíthető.
A Ptk 115. § (3) bekezdése alapján a tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás, vagy behatás megszüntetését.  A tulajdonost tulajdonjoga alapján a dolog háborítatlan birtoklása, használata, hasznainak szedése illeti meg.  Ha a tulajdonost a dolog birtoklásában valaki zavarja, a tulajdonos kérheti a háborítás megszüntetését.  Ez a tulajdonjog háborítatlanságát védő per.  Ilyen per esetében a tulajdonos csak azt követelheti, hogy a háborító ezt a magatartást hagyja abba, valamint, hogy a bíróság a jövőre nézve tiltsa el a háborítás ismétlésétől.
Gyakori az, hogy a jegyzők a környezetvédelmi panaszokat tartalmazó beadványokat egyben nem tekintik birtokvédelmi eljárás lefolytatása iránti kérelemnek, pedig a beadvány tartalmilag nyilvánvalóan arra irányul.  A jegyzőknek környezetvédelmi panaszok esetén a Ptk. alapján a lényegesen rugalmasabb bizonyítást igénylő birtokvédelmi eljárását kellene lefolytatniuk, tekintettel arra, hogy az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény értelmében a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni, márpedig ha valaki a szomszédságában zajló tevékenység zajos, bűzös és környezetet szennyező tevékenységét kifogásolja, akkor a birtokvédelmi eljárás lefolytatható.
Ezért a vizsgálat során megállapítottam, hogy a jegyző alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott a tulajdonhoz, valamint az egészséges környezethez való joggal összefüggésben azzal, hogy hosszú időn keresztül a helyszíni szemlén kívül érdemi intézkedést nem tett és a panaszos számos beadványából egyikre sem indította meg a birtokvédelmi eljárást.
	A továbbiakban kifejtettek a panaszosnak alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet nem okoztak, de, fontosnak tartottam a simontornyai jegyző, mint I. fokú szabálysértési hatóság eljárásánál felhívni a figyelmet bizonyos hiányosságokra.
A környezetvédelmi felügyelőség "környezetvédelmi szabálysértés" miatt tett feljelentést a simontornyai jegyzőnél.  A jegyző az eljárás során megállapította, hogy a feljelentett személy elkövette a szabálysértést és intézkedésként figyelmeztetést alkalmazott.
A határozat indoklásában a jegyző kifejti, hogy "az elkövetés körülményeire, az elkövető személyi körülményeire" tekintettel elegendőnek tartja a figyelmeztetést alkalmazni ( a szabálysértés egyébként 150 ezer Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható).  A szabálysértési előadó nem fejtette ki azonban sem az elkövető személyi körülményeit, sem pedig az elkövetés körülményeit és hogy ezen adatok ismeretéből hogyan jutott arra a következtetésre, hogy a figyelmeztetés kellően visszatartó erejű lehet.  A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX tv. 87. § (2) bekezdése tartalmazza a szabálysértési határozat kötelező tartalmi elemeit, a g) pont szerint az intézkedés alkalmazása során figyelembe vett körülményekre  röviden utalni kell ez pedig hiányzik a határozatból.
Másrészt a figyelmeztetés a szabálysértési törvény szerint a legenyhébb intézkedés.  A tv 22. §-a szerint büntetés helyett figyelmeztetés alkalmazható, ha a szabálysértés az elkövetés körülményeire tekintettel csekély súlyú és az eljárás alá vont személy személyi körülményeire is figyelemmel a figyelmeztetéstől is kellő visszatartó hatás várható.
A figyelmezetés alkalmazásának csak akkor van törvényi lehetősége, ha a szabálysértés tárgyi és alanyi szempontból egyaránt csekély súlyú.  Az elkövetés ismétlődése vagy folyamatossága kizárják a figyelmeztetés alkalmazásának lehetőségét.
A szabálysértési feljelentés első bekezdésében szerepel az, hogy a feljelentést a hatóság a környezetvédelmi előírások sorozatos megszegése miatt teszik, továbbá a feljelentésben rendkívül részletesen szerepel mindkét veszélyes hulladék bírságot kiszabó határozat, valamint az is, hogy a felügyelőség többször és több szempontból is megállapította a veszélyes hulladékról szóló jogszabály megsértését, ebből következően a szabálysértési hatóság a figyelmeztetést a folyamatosságra tekintettel nem alkalmazhatta volna.
Az olyan szabálysértési eljárás, amikor a határozat rendelkező része érdemi indokolást nem tartalmaz és egy folyamatosan elkövetett "szabálysértést" figyelmeztetéssel zár le a hatóság az eljárást látszólagossá teszi, az alkalmazott intézkedés pedig rendkívül enyhének minősíthető.
	Komoly szakmai hiányosságnak tartom azt, hogy sem a környezetvédelmi felügyelőség sem pedig a simontornyai jegyző nem észlelte azt, hogy a veszélyes hulladék kísérőjegy nélküli elszállítása alapján felmerülhet a "környezetre veszélyes hulladék jogellenes elhelyezése" bűncselekmény elkövetésének gyanúja.  Továbbá a felügyelőségnél a talaj fáradt olajjal való szennyezése miatt a "környezetkárosítás" bűncselekmény gyanújának is fel kellett volna merülnie.
A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. tv. 122. § (2) bekezdése minden hatóság és hivatalos személy részére kötelezővé teszi a büntető feljelentés megtételét abban az esetben, ha bűncselekmény elkövetése jut a tudomására.  Így a környezetvédelmi felügyelőség akkor járt volna el helyesen, ha a fent említett két bűncselekmény gyanúja miatt büntető feljelentést tesz, a simontornyai jegyzőnek pedig érzékelnie kellett volna feljelentésből, hogy a környezetre veszélyes hulladék jogellenes elhelyezésének gyanúja fennáll, így akkor járt volna el helyesen ha a feljelentést az illetés ügyészségnek áttette volna.
Mindkét bűncselekmény gyanúja miatt a Fejér Megyei Főügyészséghez fogok fordulni.

Kezdeményezés
	1) Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. §-a alapján felkérem igar község körjegyzőjét arra, hogy a környezetvédelemmel összefüggő zaj, por, bűz és egyéb behatásokkal kapcsolatos panaszok esetén mindig körültekintően, tényleges tartalmuk szerint bírálja el a beadványokat és szükség szerint folytasson le birtokvédelmi eljárást.
	2) A vizsgálat üggyel kapcsolatban pedig kérem, hogy tájékoztassa a panaszost levélben a birtokvédelmi eljárás bírósági lehetőségéről, amennyiben a zavaró tevékenység még mindig folyik a szomszédos ingatlanon.

Budapest, 2002. június 26.

Takács Albert