OBH  2789/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy Budakeszi Város Önkormányzata nem tesz eleget a csapadék- és belvízelvezetéssel kapcsolatos kötelezettségének.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, az egészséges környezethez, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, a panaszhoz való jog, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos sérelmezte, hogy az önkormányzat nem tesz eleget a belvízelvezetéssel kapcsolatos kötelezettségének. A panaszos és sok más érintett több ízben kérte az önkormányzat intézkedését, mivel az összegyűlt, poshadó, rothadó víz környezetszennyezést okoz, lehetetlenné teszi a közlekedést, gépjárműveikben, cipőikben, ruháikban kárt okoz, és téli időben állandó balesetveszélyt jelent. A felgyülemlett csapadékvíz a vízóra aknákat is elönti, a közművek pedig beáznak.
Az önkormányzat megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a Reviczky út csapadékvíz elvezetési problémái ismertek. A településrendezési tervek nem vették figyelembe a terület földrajzi felszíni formáit, így a csapadékvizek gravitációs elvezetésére közterület nem áll rendelkezésére. Az ingatlantulajdonosokkal tárgyaltak a szolgalmi jog alapján történő átvezetés lehetőségéről, de egyenlőre eredménytelenül. Az önkormányzat válaszában közölte, hogy a csapadékvíz jelentős része a Budapest XII. kerületben lévő MÁV Szanatórium, illetve Országos Orvosi Rehabilitációs Intézet területéről érkezik. Már 1997-ben kérték a Bp. XII. kerületi Önkormányzat segítségét, hogy kötelezzék a szanatóriumokat a vízelvezetés más megoldására, mivel a telekhatáron álló Reviczky utcában nincs csapadékvíz elvezető hálózat. Az ügy a fellebbezést követően Budakeszi számára kedvezőtlenül zárult. Terveik között két megállapodási lehetőség szerepel:
1.	Tárgyalás a két budapesti szanatóriummal és a Pilisi Parkerdő Rt-vel, ahonnan  a csapadék 95 %-a érkezik.
2.	Tárgyalás az ingatlantulajdonosokkal a gravitációs elvezetés megoldásáról.
A csapadékvíz elvezetés egyébként a panaszos és szomszédja között, a Reviczky u. 62. sz. ingatlanon keresztül évekig megoldott volt, melyet nem az önkormányzat, hanem az ingatlan tulajdonosa építette ki saját telkén 1993-ban. Ezt a lefolyási lehetőséget 2000 augusztusában a tulajdonosok elzárták. A megoldás érdekében folytatott tárgyalás nem vezetett eredményre, az elvezető cső további üzemeléséhez nem járultak hozzá. Az önkormányzat a panaszossal egybehangzóan közölte, hogy a panaszos 1981 óta többször fordult a hivatalhoz panasszal a csapadékvíz elvezetés hiányosságai miatt. 1982-ben a panaszos sérelmezte, hogy a szomszédos intézet területéről szennylé folyt át, azonban az önkormányzat nem talált arra vonatkozó utalást, hogy a panasz elintézést nyert volna. 1993-ban a panaszos a szomszéd telken folyó építkezéskor észlelte, hogy a csapadékvíz elvezetése veszélybe került, de a felszólítás eredményeként a szomszéd  a vízelvezetést megoldotta. Később, 2000-ben ez a probléma újra napirendre került, mert a vízelvezetés megszűnt. Az önkormányzat jelenleg a felgyülemlő esővizet szippantó kocsival rendszeresen elszállítja. Az ÁNTSZ segítségét kérték a szükséges fertőtlenítés érdekében.
A panaszos a későbbiekben közölte, hogy a jegyző által említettekkel ellentétben közte és az önkormányzat között nincs napi kapcsolat, (jegyző levele az ÁNTSZ tiszti főorvosához)  tekintve, hogy a panaszos a beadványaira választ nem kapott. 
A panaszos álláspontja szerint a panaszához nem kapcsolódik a jegyző által csatolt határozat. Ebben az időben (1998.) a házuk előtt a csapadékvíz elvezetés még megoldott volt. A határozatban jelzett  és a panasz tárgyát képező hely között 3-4 méteres domb van, ami a két helyszínt elválasztja. Sajnálatosnak tartja, hogy az önkormányzat a 2000-ben keletkezett panaszt összevonja az 1998 előttivel, amit azóta megoldottak. 2000. október 26-án tartott képviselő-testületi ülésen  egy képviselő interpellált az ügyben, amelyre a válasz az volt, hogy ez hatósági ügy, és továbbra is maradt minden probléma. A panaszos szerint téves az a szemlélet, hogy a csapadékvíz elvezetést mások oldják meg (OORI, MÁV, Tüdőgyógyászati Intézet). Álláspontja szerint az önkormányzat felelős azért, ha egy délutáni vagy szombat, vasárnapi eső esetén másnap, illetve hétfő reggelig az utca lakóinak baleset veszélyes és egészségre ártalmas körülmények között kell közlekedni. 
Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala az 1998-ban határozatában megállapította, hogy ...a  Budakeszi, Reviczky u. alatti belterületi ingatlanok beépítésével megváltoztak a csapadékvíz lefolyási viszonyai. Az érintett ingatlanok veszélyeztetettsége  - az elmúlt évtizedeket nézve - a területet érintő burkolt utak építésével párhuzamosan a domboldal felől kialakított övárokszerű útárokrendszer megvalósításával mindemellett jelentősen mérsékelhető lett volna. Így a jelenlegi helyzet kialakulása, a szükséges munkák elmaradása komplex mulasztás következménye. Anélkül, hogy az ezzel kapcsolatos felelősség kérdését érintenénk, a jelenleg hatályos joganyag kapcsán utalni kell a települési önkormányzatok külön törvényben meghatározott azon közfeladataira, amelyeket a törvény a teleülési vízrendezési és csapadékvíz elvezetési feladatként nevesít. (1990. évi LXV. tv. 8. § (1) bek.) Megállapítható ugyanis az, hogy Budakeszi közigazgatási területén lévő és a jogorvoslati kérelemben említett csapadékvíz elvezető árok csak nyomokban található meg. Ez pedig azt is jelzi, hogy adott esetben nem egyszerű karbantartásról, hanem a csapadékvíz elvezető rendszer kiépítésének szükségességéről van szó. Az ezzel járó feladat elsősorban az OORI Budakeszi felé lejtő dél-nyugati területén, valamint a Budakeszi közigazgatási területéhez tartozó Reviczky utcában, valamint az alattuk lévő lejtő beépített területén jelentkezik. A csapadékvíz elvezetés a vízgyűjtő sajátos területi, domborzati adottságaira is figyelemmel tehát nem lehet egy ingatlantulajdonos feladata, annál is inkább, mert az OORI területéről jutott csapadékvíz jelenleg kisebb kárt okoz, mint az OORI belső csapadékvíz hálózatának megvalósulása esetén, egy befogadó nélküli koncentrált kivezetés. 
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 8. §-ának (1) bekezdése, a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. tv. 4. § (1) bekezdés f) pontja, illetve 7. § (4) bekezdés e) pontja meghatározza azt, hogy az un. helyi közszolgáltatások körében a vízrendezés  és a csapadékvíz elvezetés az érintett települési önkormányzat feladata. A vízrendezési tervhez csatlakoznának az OORI tervezett belső csapadékvíz elvezető hálózatának kivezetési pontjai. ... Összességében az adott településrészt érintő vízrendezési, csapadékvíz elvezetési feladatok a terület, illetve a vízgyűjtő domborzati viszonyainak megfelelő csapadékvíz elvezető rendszer, illetve befogadó kiépítésével alapjaiban önkormányzati ellátás felelőssége körében biztosíthatók. A területen lévő ingatlanok belső csapadékvíz elvezetése pedig erre alapozva tervezhető, illetve valósítható meg, amely az ingatlantulajdonosok feladata.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
A települési önkormányzat feladata, hatásköre, szervei
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(5) A települési önkormányzat a feladatai körében támogatja a lakosság önszerveződő közösségeinek a tevékenységét, együttműködik e közösségekkel. A képviselő-testület a szervezeti és működési szabályzatában határozza meg, mely önszerveződő közösségek képviselőit illeti meg tevékenységi körében tanácskozási jog a képviselő-testület és bizottsága ülésein.

•	1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
4. § (1) A helyi önkormányzati feladatok:
a) a helyi vízi közüzemi tevékenység fejlesztésére vonatkozó - az országos koncepcióval összehangolt - koncepció kialakítása és végrehajtásának megszervezése;
b) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása;
c) a természetes vizek fürdésre alkalmas partszakaszainak és azzal összefüggő vízfelületének kijelölése;
d) a helyi víziközművek működtetése, a koncessziós pályázat kiírása, elbírálása és a koncessziós szerződés megkötése
;e) a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése;
f) a helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés;

•	2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről 
Hatályos 1997. december 31-éig
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
81. § (1) Minden keletkező szennyvizet és az építési telken, építési területen belül el nem szivárogtatható csapadékvizet közcsatornába kell elvezetni, illetőleg közcsatorna hiányában a vízügyi hatósági előírásoknak megfelelően kell kezelni, tárolni és elhelyezni.

•	253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről 
Hatályos 1998. január 1-től
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
47. § (1) Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet.
(5) Szennyvíz csak zártszelvényű csatornában vezethető. Csapadékvíz, talajvíz és kiemelt bányavíz - a vonatkozó hatósági előírások megtartásával - nyílt árokban is vezethető.
(8) A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.
(9) A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha ez a telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyezteti.
(10) A telekről csapadékvizet a közterületi nyílt vízelvezető árokba csak zártszelvényű vezetékben és az utcai járdaszint alatt szabad kivezetni. Amennyiben a vízelvezető árok a közút tartozéka, úgy abba a környezetéből - a telkekről - csapadékvíz bevezetése csak az út kezelőjének hozzájárulásával történhet.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A belvíz és csapadékvíz elvezetés hiányosságaival kapcsolatos panaszok ügyében több településről érkezett panasz. Az OBH 5923/1999. számú jelentésben az Országos Vízügyi Főigazgatóság vezetőjét felkértem mind az egyedi ügyek, mind annak országos vizsgálatára, hogy az országos vízügyi felügyelet a feladatellátását hogyan ellenőrzi, illetve annak elmaradása esetén milyen intézkedéseket tesz, illetőleg tehet. Az országos képet adó jelentésben a korábbi országgyűlési biztos ajánlást tett a települési önkormányzatoknak és a regionális vízügyi igazgatóságoknak, illetve a feltárt visszásságok megoldása érdekében a miniszterelnökhöz fordult.
1. Az OBH 5923/1999. számú jelentésében az Országos Vízügyi Főigazgatóság vizsgálatának felhasználásával az országgyűlési biztos rámutatott, hogy a vízgazdálkodási feladatokat az önkormányzatok megalakulása előtt sem kielégítően látta el az állam (és a tanácsok). Az amúgy sem kellő mértékben kiépített, a belterületi vízrendezéshez és csapadékvíz elvezetéshez szükséges létesítmények leromlása következett be az elmaradt karbantartások miatt. (E létesítmények szinten tartásán kívül a fejlesztésük is elmaradt.) Az építési fegyelem lazulása, az elmaradt hatósági intézkedések következtében több helyen visszafordíthatatlan - vagy csak nagy összegű közpénzek ráfordításával visszafordítható - műszaki állapotok alakultak ki.
2. Az OBH 5923/1999. számú vizsgálatában a konkrét ügyek tanulságai, az Országos Vízügyi Főigazgatóság saját vizsgálatai és szakmai állásfoglalása alapján megállapítható volt, hogy a településeken általában az egészséges környezet vízügyi szempontból való biztosítása, a vízkárok elháríthatósága nem megoldott. Ennek oka a települések többségében elsődlegesen a pénzhiány. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa felhatalmazás hiányában ezt az okot nem vizsgálhatja és nem minősítheti. Annyi azonban a vizsgálat alapján megállapítható, hogy az eltérő anyagi helyzetű települések nem feltétlenül e helyzetüknek megfelelően látják el vizsgált feladataikat, eltérően és többnyire elégtelenül.
3.  A vizek  kártételeinek kiküszöbölése, minimumra csökkenthetősége, az árvizek megelőzése, illetve lehetőség szerinti mederbentartása a környezet mesterséges alakításának jelentős részben függvénye. Ezért a természetes és az épített környezetbe való beavatkozáskor a természeti és műszaki törvényszerűségeket feltétlenül figyelembe kellene venni. A jogalkotáson kívül a jogalkalmazás is kizárólag így lehet eredményes. A települési műszaki jellegű ügyekben (építés, telekalakítás, út-járda-vízépítés stb.) a hatósági hatáskör jelentős részben a jegyzőé, tehát ő a jogalkalmazó. A jegyző munkáltatója az önkormányzat (amely rendeletével az előbb említett hibás szabályok miatt akár arra alkalmatlan területet is kijelölhet beépítésre), ő felel az önkormányzat költségvetésének összeállításáért (amelybe pénzhiány vagy egyéb okok miatt nem tervezi, tervezheti be a szükséges munkákat - például csatornázást), az engedély nélküli munkavégzést le kellene állítania (miközben a saját munkáltatója a munkát végeztető), hivatalból eljárásokat kellene kezdeményeznie különböző állagmegóvások érdekében, szabálytalan állapotok felszámolására stb. (miközben a kötelezendő legnagyobb földterület és ingatlantulajdonos a településeken általában maga az önkormányzat). Amennyiben az eljárásában a saját önkormányzata az érintett, kérheti a közigazgatási hivataltól más eljáró hatóság kijelölését (saját munkáltatója kötelezésének ügyében). Magántulajdonosokat csapadékvíz elvezetésre kellene köteleznie, miközben nincs befogadó, amelyet a saját önkormányzatának kellene létesítenie, az általa összeállított költségvetésből.
4. A vizsgálatból az is megállapítható volt, hogy az elmaradt karbantartások (és fejlesztések) a szabálytalanul megszüntetett elvezető, befogadó művek hiánya a rendkívüli, csapadékos időjárás következményeit felerősíti.
A korábbi vizsgálat megállapította, hogy az érintett állampolgároknak az Alkotmány 13. §-ban biztosított tulajdonhoz, a 18. §-ban és a 70/D. §-ban meghatározott egészséghez és egészséges környezethez való jogaival kapcsolatos visszásságok léteznek. Megszüntetésükhöz azonban az állam és az önkormányzatok több, összehangolt intézkedése szükséges.
Budakeszi Város Önkormányzatát érintő vizsgálatomban, az OBH 5923/1999. számú jelentésemmel egybehangzóan rámutattam, hogy 1990-től az önkormányzati törvény az önkormányzatoknak feladatként határozza meg a vízrendezést és csapadékvíz-elvezetést, a csatornázást.
A vízgazdálkodási törvény ugyancsak az önkormányzatok feladatai között említi a csapadékvíz-elvezetést, a helyi vízrendezés és vízkárelhárítást. Erre vonatkozóan további szabályozást ad a korábban hatályos Országos Építésügyi Szabályzat és a jelenleg hatályos építési követelményekről szóló kormányrendelet. Budakeszi Város Önkormányzata e feladatának nem tett eleget, mivel az  egyes területek, és konkrétan a panasz tárgyát képező terület vízelvezető rendszerének szakmai felülvizsgálatáról az önkormányzat nem gondoskodott, tekintve, hogy csak tárgyalási lehetőségekről adott tájékoztatást, és arról, hogy a felgyülemlett csapadékvizet szippantós kocsival szállítják el, illetve tárgyalást kezdeményeznek az ÁNTSZ-el a fertőtlenítés szükségességéről.
Az Alkotmány biztosítja a tulajdonhoz való jogot, a tulajdon védelmét, és kimondja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. Ezt a jogot az állam - többek között - az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog magában foglalja azt a jogos igényt, hogy az állampolgárok ingatlanaikat zavartalanul használhassák, környezetszennyező, egészségkárosító körülményektől mentesüljenek. Jelen esetben nincs olyan értékelhető körülmény és konkuráló alkotmányos jog, amely ezt a jogot korlátozhatja.
	A vízrendezés és a csapadékvíz-elvezetés megoldatlansága, a panaszos ingatlanának megközelítési nehézségei, a gépkocsi és a ruházat károsodása, a fertőzés veszélye az Alkotmányban garantált tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben visszás helyzetet teremtett, mivel az épület  állaga és a tulajdonos egyéb vagyontárgyai - az időjárástól függően - időről-időre veszélybe kerülnek.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy Budakeszi Város Önkormányzata a panaszos beadványaira nem válaszolt. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló törvény az eljárási határidő szempontjából nem ad olyan szigorú szabályokat mint az államigazgatási eljárásról szóló törvény, ugyanakkor az általánosnak tekintett harminc napos határidőre vonatkozó rendelkezés alóli kivételek - hasonlóan az államigazgatási eljárás rendelkezéseihez - garanciális jelentőségűek. Ha a közérdekű bejelentés vizsgálata előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a panaszost harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével. A panasz, bejelentés címzettje tehát köteles azt vagy érdemben elbírálni, vagy az érdemi elbírálásra jogosult szerv kilétének meghatározása után a beadványt áttenni.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 64. §-a a következő rendelkezést tartalmazza: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." Az idézett rendelkezés nem értelmezhető úgy, hogy kizárólag az érintett szervhez lehet a panaszt előterjeszteni. Az ügy érdemi elintézéséhez való jogot a panaszt fogadó hatóságnak minden lehetséges eszközzel érvényesíteni kell. 
A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság.  A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
	A fent kifejtettek alapján megállapítottam, hogy Budakeszi Város Önkormányzata a panaszhoz való alkotmányos jogokkal és jogbiztonság követelményével kapcsolatosan visszásságot okozott akkor, amikor a hozzá érkező beadvány megválaszolásáról nem intézkedett. 

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Budakeszi Város Önkormányzatának képviseletében eljáró polgármestert, hogy az önkormányzat, illetve a képviselő-testület feladatkörében intézkedjen a vízelvezető rendszer kiépítésének megvalósításáról.
Felkérem Budakeszi Város Önkormányzatának jegyzőjét, hogy amennyiben a vízelvezetési feladattal kapcsolatban hatósági intézkedések megtételére van szükség, úgy intézkedjen ezek kiadásáról.
Felhívom Budakeszi Város  Önkormányzat jegyzőjének  figyelmét a hasonló esetek jövőbeni elkerülésére a feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok kiküszöbölése érdekében. Kérem, hogy az eljárási szabályok betartására hívja fel a munkatársai figyelmét is.
	Felkérem az önkormányzat képviseletében eljáró polgármestert, valamint az önkormányzat jegyzőjét, hogy a kezdeményezéssekkel kapcsolatos álláspontjukról, és a megtett intézkedésről 30 napon belül, illetve az 1. pontot érintően a következő testületi ülést követően értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2001. szeptember 24.

Takács Albert