OBH 2507/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos - jogi képviselője útján - a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal felügyeleti intézkedésének az elmaradását kifogásolta.
Az ügyben eljáró ügyvéd a közigazgatási hivatalnál előterjesztett kérelmében felügyeleti intézkedés alkalmazását kérte a Ráckeve Város Polgármesteri Hivatal Műszaki Iroda Építésügyi Hivatala 1450/5/2000. számú határozatával szemben.
Az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati jog sérelmének a lehetősége miatt vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat során az Országgyűlési Biztosok Hivatala megkereste a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét. A közölt információk és a megküldött iratmásolatok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás
	Az első fokú építésügyi hatóság a panaszos telekszomszédjának a meglévő hétvégi háza bontásával, új épületként családiház létesítését és építési munkák végzését engedélyezte. Az 1450-5/2000. számú, 2000. július 28-án kelt határozatának a rendelkező részében az első fokú építésügyi hatóság 7 pontban állapította meg azokat az eltéréseket és kikötéseket, amelyeket a benyújtott engedélyezési tervhez képest és a szakhatósági vélemények alapján az építtetőnek be kell tartania a kivitelezés során.
	Az építési engedélyezési eljárásban a panaszosok a fellebbezési jogukról lemondtak, majd a határozat a többi érintett tekintetében is jogerőre emelkedett, és az építkezés elkezdődött.
A panaszos időközben kérte az építkezés azonnali leállítását az engedélytől eltérő építkezés miatt (2000. október 2-án kelt levél), amelynek az első fokú építésügyi hatóság nem tett eleget.
	A panaszos jogi képviselője a 2000. október 24-én kelt beadványában kérte, hogy a közigazgatási hivatal felügyeleti intézkedéssel [az Országos Településrendezési és Építési Követelmények (OTÉK) előírásainak a mellőzése miatt] helyezze hatályon kívül az első fokú határozatot.
A közigazgatási hivatal a 2000. október 27-én beérkezett kérelmet a 2001. március 12-én kelt 32-379/2001. számú határozatában bírálta el, amelyben a kérelemnek részben helyt adva az első fokú határozatot megváltoztatta.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
57. § 5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1993.évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési  biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság - a felettes szerve útján - a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi.
(2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha
a) a határozatot a bíróság felülvizsgálta,
b) a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene,
c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt,
d) azt jogszabály kizárja vagy feltételhez köti.
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
34. § (5) Az építésügyi hatósági engedélyezéskor az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 60 napon belül meg kell hozni.
53. § (1) Az építésügyi hatósági engedélyezési, ellenőrzési és kötelezési eljárásokban, továbbá az építésfelügyeleti ellenőrzés során az államigazgatási eljárás általános szabályait az e törvényben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálati eljárás során a panaszos jogi képviselője arról informált, hogy a közigazgatási hivatal határozata ellen keresetet nyújtott be a Pest Megyei Bíróságon 2001. május 22-én.
Megállapítottam, hogy az Obtv. 16. § (1) bekezdése, valamint a 29. § (1) bekezdés f) pontja alapján a panasznak az építési engedélyezési eljárást érintő részében, a vizsgálatra nem rendelkezem hatáskörrel, mivel e tárgyban bírósági eljárás van folyamatban.
A felügyeleti intézkedés elbírálási idejére vonatkozó kifogással kapcsolatban megállapítottam, hogy a közigazgatási hivatal nem tartotta be a jogszabályban előírt elintézési határidőt a következők miatt:
Az Áe. 15. § (1) bekezdése értelmében a közigazgatási eljárásban az általános elintézési határidő 30 nap. Ezt a szabályt azonban az építési ügyekben az  Étv-ben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni (Étv. 53. § (1) bekezdés).
Az Étv. 34. § (5) bekezdése alapján pedig az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásban az érdemi határozat meghozatalára megszabott határidő a kérelem előterjesztésétől számított 60. nap.
Az Áe. 71. §-a a felügyeleti intézkedés iránti kérelem határidejét nem nevesíti, álláspontom szerint azonban a jogorvoslati eljárásban is az alapeljárásra vonatkozó határidő az irányadó. A közigazgatási hivatal tehát túllépte a törvényi határidőt és ezzel eljárási hibát vétett.
A rendelkezésemre álló információkból ugyanakkor az is kitűnt, hogy a közigazgatási hivatal már 2000. november 16-tól végzett eljárási cselekményeket (helyszíni szemlét tartott, meghallgatta az érintetteket).
Megállapítottam, hogy a közigazgatási hivatal az  ügyintézési határidő túllépésével mulasztást követett el, és ezzel az érdemi határozata meghozatalának az időpontjáig a jogorvoslati joghoz fűződő alkotmányos joggal kapcsolatban visszásságot okozott. Mulasztását azonban saját hatáskörében orvosolta, és így az alkotmányos visszásságot előídéző állapot megszűnt. Erre tekintettel  az ügyben kezdeményezést nem teszek.
Szükségesnek tartom azonban felhívni a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének a figyelmét arra, hogy a felügyeleti intézkedést kérő kérelmeket is az Áe., illetőleg a külön jogszabályban meghatározott határidőkre tekintettel kell elbírálni.

Budapest, 2001. július 12.

Lenkovics Barnabás